a' bírákról 's bíráskodásról általában. 367 



A' bírói hivatal' állandóságát, vagy inkább a' bírák' clmozdlthat- 

 lanságát, mint &•£ alkotmányos lét' egyik életkérdését, de épen ezen 

 mellőiíhetlcn fontossága' tekintetéből egy egész, külön értekezés' méltó 

 tárgyát, ezennel továbra érintetlen hagyván, rsujián azt kívánom még 

 megjegyezni, hogy ez, mint a' valóságosan boldogító alkotmány' egyik 

 szemfénye, kétségkívül mindenütt óhajtandó ott, hol ama' fenérdeklett 

 két kezesek u. m. jó törvények és közvélemény, a' lehető bírói kihágá- 

 sok' veszedelmétől a' népet magóvják 's mentesítik. A'alamint más rész- 

 ről nyiltszivüen meg kell vallani, hogy különben a' bírói hivatalok' álta- 

 lános örökítését valóságos csapásnál egyébnek nem tarthatván , és így 

 bíráink' mostani időnkénti váiasztatása 's változása annál csakugyan bol- 

 dogítóbb levén : jó törvények és szabadon kifejlődhető közvélemény 

 nélkül azok' állandóságát senki helyesen nem kívánhatja. 



Ideje volna már, jól tudom, hogy miután a' bíráskodásról! álta- 

 lános nézeteket, e' tárgy' fontossága egész valómat elfoglalván, csak e 

 miatt is elég gyengén, előadtam; ugyan a' bíróságoknak nevezetesebb ne- 

 meiről is értekezzem. 'S e' nagy feladás' egész érdemét meggondolván, 

 lígy tartom, hogy mindezeknek alapján, a' belénk adott itélő tehetségen 

 kezdve , a' küldolgokról , magunk- és másokról hozni szokott ítéleteink' 

 taglalgatása után, ha a' bírálatoknak mindenütt, a' tudományos életben 

 pedig különösen szükséges voltáról nem szólnék, 's több alkotmányos 

 országokbeli bíróságokat a' honiakkal egybevetve rendszeresen össze nem 

 hasonlítnék is, legalább a' honunkbeli bíróságok' néhány nemeit megé- 

 rintvén, például az őskor' pristaldusairól , továbbá alkotmányunkkal 

 egykorú királyi, nádori, megyei (megalis), fő- és al-ispáni, szolgabí- 

 rói, nemesi és adózói, udvarbírói, uradalmi, városi, és még (váltó 

 törvényszékivel nem dicsekedhetvén) a' jász- és kunkerületi, egyházi és 

 világi, az olly sokáig fenállott 's utóbb az itélőmesteriekkel felváltott 

 octavalis, bíróságainkról; hasonlóul országunk' rendes blráiról, a' királj i 

 és hétszemélyes táblákról , felsőbb és alsóbb itélőszékeinkről , a' válasz- 

 tolt (compromissum) , 's kirendelt (delegatum jud.) különös bíróságok- 

 ról , a legutóbbi törvények' áldási közt nyert vásári és szóbeli , bíró- 

 ságok' köréről, végre az országgyűlési küldöttségek' bírói eljárásáról, de 

 kivált a' legközelebb érdeklő academiai bírálatok' módjáról 'stb. e' f. kü- 

 lönösen is emlékezni helyén lenne. 



