372 VI. TERMESZETTUDOMÁMY-OSZTALYI ÉRTEKEZÉSEK. 



hogy a' kőszenek' fekvéséből, egyformaságából 's fckvetei' irányából 

 ennek valahai híg állapotja nyilván kitetszik ; de más részről az életmü- 

 ves testekből vegytani úton kénsav által szén készíthető; végtére mivel 

 a' kőszénben 's ennek rétegei közt a' kénsav' többféle vegyületei talál- 

 hatok. 



Legközelebb Petzhold Sándor, korunk' jeles geológusa is, ki a' 

 növényeknek lehető kőszénné átalakulása körül számos kísérleteket tett, 

 azt állítja, hogy a' kőszén kezdetben lágy és folyó volt, mi leginkább 

 csigás töreté által bizonyitatik , melly gyakran annyira szembeszökő, 

 hogy nem ritkán járatlanok és tanultak egyformán azt vélik: fadarab van 

 előttök, mellyen az évi gyűrűket világosan megláthatni. De e' csigás tö- 

 ret semmi máson nem alapszik, mint azon természettani törvényen, mi- 

 szerint majd minden test, melly jegedés nélkül megy folyó állapotból szi- 

 lárdba által, hasonló tüneményt mutat. Világosan látni ezt a* gyanták' 

 egész osztályában, a' viaszon, a' kován, obsidiánon, üvegen és máso- 

 kon, sőt még a' különfajulag összetett ásványokon is; a' szíklanemeken 

 csak akkor észrevehető a' csigás töret, ha finom szeműek, p. o. a' mész- 

 márga' több faján. De mind ezen megnevezett testek, mielőtt megke- 

 ményedtek, lágy és folyó állapotban voltak, és kinek sem jut eszébe, 

 azoknak csigatöretében évi gyűrűket látni, vagy bennök életmüves al- 

 katot keresni. Kiki valólag találja föl e' tünemény' okát az előbbi fo- 

 lyékony állapotban ; miért nem tehetnénk föl hasonló viszon5't a' kőszén' 

 tekintetében is? Igazán szólva azon határozott véleményben vagyok, 

 hogy a' kőszenek' csigás töreté leghatalmasabb bizonysága egykori folyó 

 állapotjoknak , annyival inkább, mivel e' töret mindenhol találtatik, de 

 sehol sem olly nagy mértékben mint a' (Cannel) fáklyaszénnél, a' szurok- 

 szénnél , és a' szénpala' némelly fajainál. 



De ha a' kőszéntömeg egykor lágy és folyó volt , akkor épen nem 

 találhatni benne fenmaradt életmüves alkat' nyomait, mint ezt több pon- 

 tos vizsgálatok bebizonyíták. Mert noha Hutton ') , valamint £hrenberg 

 és Göppert is oUyas mit akartak benne találni nagyítón általi vizsgála- 



') Proceedings of the Geological Society , in Philosoph. Magáz. Series 3. Vol. II. 

 pag. 302. 



