374 Ví. TERMESZETTÜDOMÁNY-OSZTÁLYI ÉRTEKEZÉSEK. 



A' fekete kőszén az áttneneteli és telepalakúlatú hegyek' tövé- 

 ben terjedvén el, ezek' korén kivül a' harmadik képzetií, vagy épen az 

 özüni üledék által alakúit hegyekben sohasem találtatik , melly helyzete 

 által a' barna koszénnél jóval előbbi származást tanúsít. Ezen kőszén 

 csaknem kizárólag tulajdon fövényküve, és a' palának rétegei között fek- 

 szik, melly ásványrétegek összesen fekete kőszéntelepzetnek neveztet- 

 nek; ezen telepzet a' második képzet' elejét, valamint a' kréta ugyan 

 ennek végét határozza. A' telepzet' rétegei egymáshoz bizonyos rendű 

 viszonyokban szoktak állani, nevezetesen a* fövénykő az alapját, a' 

 pala a' fedelét, maga pedig a' kőszén a' közepét foglalja el. Vannak azon- 

 ban olly telcpzetek is, mellyekben ezen ásványrétegek más rendben, 

 és sokszor egymást váltogatva jőnek elő. 



A' kőszéntelepzetnek ezen fő részeihez gyakran más mellék ásvá- 

 nyok is járulnak, nevezetesen, a' tömött mészkő (márga), kövült agyag, 

 az irla 's a' vaséreznek némelly fajai. 



A' fekete kőszéntelepzethez tartozó fövénykő többnyire az ős he- 

 gyek' tövét fedi, 's ugyan ezen származatú sziklák porondaiból alakúi; 

 innen színe, valamint keménysége az őt képző porondok különféle tu- 

 lajdonsága 's ezek' ragasztéka által határoztatik. A' keverékrészek gyak- 

 ran igen apró darájuak, 's ekkor csillámmal elegyültek. Ezen vegyüle- 

 tében a' fövénykő töredékeny, morzsolható, ha pedig a' keverékrészek 

 nagyobbak,. kevesebb csilámmal vegyültek: akkor e' fövénykő keményebb, 

 's alkatrészeihez képest, épület-, malom-, vagy köszörűkőre használha- 

 tó. Ezen fövénykövön gyakoriak az életmüves testek' njomadékai , leg- 

 inkább fáknak törzsökéi, nád, sás, harasztok' maradványai, mellyek 

 természeti minemüségöktől többé kevesbbé eltávozván, majd valódi alak- 

 jokban, majd megkövesedve , vagy pedig csak bélyegeik által bizonyít- 

 ják voltokat. Ezen fövénykőben található még a' vaskovond, szénsavas 

 vasércz, rézércz mint réz' zöldje, lágyla (malachites), ólomfém horgány- 

 valka (p. galena zinci), férjany, és higany. 



A' fekete kőszéntelepzethez tartozó pala, mellyben a' kőszén fész- 

 kel , ismertető jeleire nézve olly arányban változik , a' mennyire magá- 

 hoz a' kőszénhez közelebb vagy távolabb esik. A' kőszén' tőszomszéd- 

 ságában színe a' palának szürkés, kékes, feketés, leveleg tArése sima, 



