MAGYARORSZÁG* KŐSZENEI. 377 



/etiick tulajdona. Valamint a' fekete, ügy a' barna kőszén is a' föveny- 

 konck 's agj'agnak társaságában jő elő, mellyek azonban származások 

 's más tulajdonságaikra nézve az előbb leírt telepzet' ásványaitői sokfé- 

 leképen különböznek. A' barna kőszén' tclepzete általában, gyakrabban, 

 's nagyobb menyiségben jő elő mint a' fekete kőszéné, 's felülegcs fek- 

 vete miatt könnyebben is feltalálbatő. Ezen telepzet némelly helyeken 

 későbbi képzetii, tengeri csigás mészkővel boritatik ; másutt ismét szír- 

 Iával (basáit) 's ebez hasonló ásván} okkal fedetik, ezeket azonban u' 

 barna kőszén' képzetéhez számítani azért nem lehet , minthogy ezek 

 rendkívüli tűzerő által hol leebb, hol felébb emeltetvén, a' már léte- 

 zett barna kőszéntelepzetet eredeti mivoltában többé kevesbbé megvál- 

 toztatták, származásokat azonban épen nem eszközlötték. 



A' barna kőszén-fövénykő többnyire másod képzetii hegyek' olda- 

 lain , 's ezeknek tövében terjed el , mellyeknek töredékgüröngyeiből , 

 's meszes-agyagos kötszerből alakúi; innen keverékrészei többnyire a' 

 szomszéd 's másod képletű sziklák' minemüségének felelnek meg, mely- 

 lyektől szinét 's tömege' tulajdonságát nyeri. A' keseragos (magnesia) 

 mészkő' szomszédságában leginkább ezekből, 's kevés mennyiségű kova, 

 varag (cjuarzum), magla és csillámpala porondokbői egyesül, az érlek' 

 (Trachyt) közelibe, varagot, ágátot , szarukovát, jáspist 's több efféle 

 ásványokat vesz fel vegyületébe. Színe igen változékonj^ fehér, szürke, 

 sárgás, vereses keménységére nézve többnyire porhanjil, könnyen mor- 

 zsolható; néha keményebb, 'sekkor építésre használható. Tömege hol 

 saja, apró darájií, 's ekkor többnyire csillámmal keveredett, réteges vagy 

 habos idomú, igen töredékeny; hol durvább 's nagyobb györöngyök- 

 bői elegyedett; ragasztéka 's elegyrészei annyira változók , hogy gyak- 

 ran megválván valódi fövénykő alakjától 's minemüségétől márgába megy 

 által. Ezen fövénykő' kivált felsőbb rétegeiben számos kövületek, neve- 

 zetcsen özön előtti állatok' csontmaradványai, csigák 's fák' törzsökéi 

 találtatnak. 



A' barna kőszenet kisérő agyag többnyire a' közönségesen ismert 

 fazekas agyaghoz tartozik. Színe sárgás halavány, a' kőszén' szomszéd- 

 ságában szürke, kékes, barna, sőt feketés; tengeri növények' nyoma- 

 dékai csak gyéren, harasztoké pedig épen nem láthatók benne, általa- 



