378 yi. TFiLMÉSZETTüDOMÁPI Y-0SZTÁJL,YI ÉRTEKEZÉSEK. 



baii vévén csigamaradványokra nézve is szegény, de mind e' mellett ha- 

 zánk' némell}' vidékcin kivételképen édes vizi csigákkal bővelkedik. 



A' barna kőszén , valamint ismertető bélyegeire , úgy liaszonve- 

 lietőségére nézve is igen küzcl járul a' fekete kőszénhez. Színe fekete , 

 vagy csak sötét barna, néha fényes; töreté különféle, öblös, tekenős, 

 néha táblás, egyenes, sima vagy szálkás; külön súlya 1,10 — 1,60; töre- 

 dékeny, meggyúlván világos lánggal ég, kevés kormot repít, kellemet- 

 len , csipős 's izgatós szaggal gőzöl , fel nem puffad , sem egybefolyó 

 salakká nem válik. Hamva vasat *s S-Y^^ rész hamagot tart. Alkotó ré- 

 szei ugyanazok, mellyek a' fekete kőszéné, de mellyek itt más arányban 

 egyesültek, 's az éghető elemet kevesebbé központosították; innen a' bar- 

 na kőszén tűzi ereje a' másikéhoz úgy áll, mint 1:7. A' lepárologtatás' 

 eredményei kozmás fasavany, kozmás olaj, szénős gyúló gáz, szénsa- 

 vany, és tiszta szén. A' kén, savak és savítagok csak mellesleges ré- 

 szei a barna kőszénnek. Ezen ásványnak számosabb fajai állítattak fel ; 

 ezek között nevezetesebbek: a) a' szurokszén, ennek színe fekete 

 fényes, fekvete réteges, különsúlya 1,28; alkatrészei 45 szén, és ma- 

 radvány, 55 szállékony rész. Ezen faj tulajdonságaira nézve a' valódi 

 fekete kőszénhez leginkább közelít; kiterjedése Franczia- és Magyaror- 

 szágban legnagyobb. A' gágás szurokszén az előbbeninek csak alfaja; 

 melly imitt amott, mint p. o. Sopron megye' Brenbergjében, ennek ré- 

 tegei között jő elő; b) fénytelen barna kőszén, színe barnás feke- 

 tés, többnyire fény nélküli; töreté egyenetlen, földes, néha tekenős; 

 fekvete réteges vagy darabos ; ezen tulajdonitól ismét többféle elnevezé- 

 seket kapott. Külön kifejlése' fokához képest könnyebben vagy nehezeb- 

 ben gyúl, nagy bűzzel és füsttel ég, veres hamut hagyván maga után; 

 a' levegőn könnyen elmállik ; c) kanafos barna kőszén, szine bar- 

 na, vagy fekete, hol fényes hol fénytelen; kanafos szövete kivált kitű- 

 nő, többnyire laposra nyomult és megszenesedett fatörzsökökből áll , 

 mellyeken még az esztendei gyűrűk is láthatók. Ezen faj igen gyakori, 

 kivált az özönülepülés' körében , de a' többieknél kevesbbé használható. 



Valamint a' fekete kőszén, úgy a' barna is nagyobb vagy kisebb 

 kiterjedésű rétegekben, fészkes vagy darabos alakban jő elő; rétegei 

 többnyire földirányosak , számokra nézve egymás felett kevesebbek , de 



