MAGYARORSZÁG* KŐSZENEI. 383 



bfiii tObb belj'cken naplott ki a' koszén, <1e mind eddig hatalmasabb ré- 

 teg nem füdözletett fel. Ofalu és Csötiirtükhely' határaiban Beudant sze- 

 rint. Berzeviczy György' tiiddsitása szerint a' szepességi Magiírában kö- 

 vetkezendő helyeken találtatik kőszén: Friedman ésüiirsciitin helységek" 

 határában, Rodecze és hason nevű patak' folytában, végtére a' Veres- 

 Klastromnál a' Icdniczi uradalomban. 



Zemplémj vármegyében. 



Zamntó' és Sajőnémeti' határaiban ; azonban valóságos fekete kő- 

 szén legyen-e ez, annál kevesbbé bizonyos, minthogy e' vidéken barna- 

 ktfszéntelcpzetek léteznek. 



Sátor-Alja-tíjhelyhez közel Toronya helység' hegyeiben a' szénfo- 

 vénykü és növénynyomadékos pala' társaságában, szénkövecs (Antraci- 

 tes) találtatik. 



Zólyom vármegyében. 

 Csak Zólyom és Breznóbánya' határában mutatkozott eddig ezen 

 ásványszén. 



II. Krassó vármegyei fekete-kószéntelepzet. 



Ezen telepzet Krassó megyének délkeleti részéről éjszak felé irá- 

 nyúi, 's hosszában kies dombokat 's kellemes völgyeket képezvén , mint- 

 egy 6 mérföldnyire terjed; az egész telepzet képzete' korára, 's több 

 tulajdonságaira nézve a' kárpátival egyezik. A' telepzet' szénfövénykö- 

 ve közelít a' szűreghez; varag, mezőpat, és csillám' göröngyeiből ala- 

 kúi. Alkotása nagyban réteges, keménysége, valamint színe, a' keve- 

 rékrészek' minemüségéhez képest változó. A' pala, csillámmal 's szénnel 

 bővelkedik, igen gyakran kőszénpalává, sőt kőszénné is változik; eb- 

 ben, valamint ezen telepzet' fövénykörében, hengerképú növénynyoma- 

 dékok láthatók. 



A' krassói kőszén bársonyfekete, igen fényes, szine néha szivár- 

 ványozó ; különsúlya 1,8; tűzi anyagára nézve átalában igen jó, ne- 

 melly rétegeket kivévén mellyek agyagos vassal, vagy vaskovonddal ke- 

 vertek. Ezen telepzelre következendő helyeken építettek szabályos bá- 

 nyák: Szászkán, Oraviczán, Borkúton, Gerlicsén , Resiczán , Dományon 



