Magyarország' kőszenei. 389 



savam okkal felforr. A' ktfszén, fajára nézve, szurokszén ; színe feke- 

 te, barnás, gj'akran szivárványos, fényes, több helyeken rostos barna 

 kőszénbe megyén által, 's vas kovonddal általában bővelkcHik, miért is 

 a levegőn könnyen clmállik. Ásása tömege' bővségc miatt könnyű , in- 

 nen mint a' közönséges kő, a' nap' világánál is történhető, mélyebb ré- 

 tegeire azonban bánjászi művek is fordítattak. Ezen telepzet' kőszén- 

 tartalma 50 millió mázsára bccsültetctt; áltatában vévén itt esztendőn- 

 ként 200 ezer mázsa kőszén ásatik. — A' többi fentebb említett kőszén- 

 telepzetek, úgymint a' ricziiigi, pőcsingi 'stb. részszerint kdszenök' keve- 

 sebb haszonv ehetősége, részszerint csekélyebb rétegei miatt ke\esebbé 

 miveltetnek. 



Szála rármegi/c'be/i. 

 Szerdahely, Peklinicza és Krisevicz Muraköz' helységei között 

 meglehetős terjedelmű barna-kőszéntelepzet vagyon. 



Szerem vármegyében. 

 Jeles telepzet Vrdnik helység' határában; ezen jó tulajdonságú 

 barna kőszénre egy társaság műszabályos bányát építetett. Ezen kivül 

 kisebb fekvetekben Rakovácz', Zalánkemény' és Karlócz' vidékein is 

 találtatott. 



Trencséit vármegyében. 

 Miavánál , Zlatnánál , Puchónál és a* laczi völgyben némi csekély 

 kőszénrétegek fedeztettek föl. 



Turócz vármegyében. 

 Lehota, Blatnicz, Alső-Zatur, Kis-Rákő helységek mellett cse- 

 kély mennyiségben; Mosócz' határában pedig Bukovina dombon gazda- 

 gabb barna-kőszéntelepzet létezik. 



Vas vármegyében. 

 Szinersfalva', Markfalva' és Borostj ánkő* vidékein találtatott fény- 

 telen 's kanafos barna kőszén, mellxet egy időben a' grőí Battyányi nem- 

 zetség haszonra fordítani igyekezett. 



Veszprém vármegyében. 

 Ennek éjnj ugati részén a' Bakonynyal határos hegyek' tövében 



49' 



