XVí. 

 A T i: K I\I 1^ S Z i: T T A M i: S Z T A Ml Ó L. 



OLVASTA, 



!Min()\ HENDESTAGI SZKKKT ELFOGLALNÁ, 

 a' xi-ü. naüv gyűlésben, AUJ. 28. 1840. 



TARCy LAJOS. 



Ivoroiiként líj meg új ideák kehiek fül ;i' lialadó emberiség előtt, élet- 

 ben úgy "mint tudományban. Görögországban látjuk először az embert a' 

 kelet' több é\ ezredes zsarnokságának ellenében szabadságának tudalinára 

 felébredni. Rómában a' jog' és személyesség', a' középkorban az egyedi 

 subjectivitas' , — az líjabb korban az álladalmi élet' ideáinak születését 

 's fejlődését találjuk. Görögország polgári létünk 's műveltségünknek csak 

 mindenes ala])ját teremte elő; a' keresztyén középkor a' még szendergett 

 subjectivitas' kifejtésére iránjzódott; ezért a' lovagi kalandok, a' lovagi 

 becsület 's Iníség, 's a' középkorban fölfedezett szerelem' nyilatkozatai — 

 nyilatkozatok, mellyeknek elveit a' hajdankorban liiába keressük. így 

 az álladalmi életet tevő három főbatalmak, ezeknek szükséges elkülön- 

 zései, a' hosszú századokon keresztül zsarnokoskodő diák nyelv' jármá- 

 nak levetése, 's a' nemzetiségnek fölvirulása, az egyenkénti erők' egye- 

 sületi központosítása, közintézetek', iskolák*, academiák', színházak', 

 korházak", könyvtárak' '.stb. alkotása, virágzóbb karba helyezése, — a' 

 physiocraticus rendszer' Icdölésével az álladalom' való gazdagságának a' 

 miveltségben és szorgalomban keresése és találása — mind ezek, s még 

 többek az ujabb kor' sajátai. A' tudományok világában is hasonló új meg 

 új ideákat látunk feltűnni. A' görög bölcseség 's tudományosság itt is 



