392 ^"r. természettldomám-osztályi értekezések. 



mint az életben alapító , az egj'e,temi elveket teremtő. Plató 's Aristotc- 

 les a' tudományoknak csak magvait , való elemeit fejtették ki , ezen 

 mindenes magvak' részletes előadásába korunk' szelleméhez képest nem 

 bocsátkozhatván. E' szerint a' tudomány' iránya philosophiai azaz min- 

 denesen kezdő volt. Majd a' keresztyén vallás' tanítmányaí a' subjectivus 

 erő' kiPejiését ragadák meg, keresztes hadakban, baráti életben, papi nő- 

 telenségbcn 'stb. (mcilyek bár az újabb kor által roszaltatnak, akkor még 

 is a' magok' helyén voltak) a' folyvást erősödő subjeclivitas nyilatkozott. 

 így állott elő a' reformatio, így a' tudományokban a' tapasztalati út, így 

 lettek a' természeti tudományok egyenkénti vizsgálatok 's az ezekből re- 

 flexió által kihozott fajok', nemek', törvények', szabályok' táraivá, így 

 származott maga a' tapasztalati észtan (philosophia) is. Azonban mint a' 

 csupán mindenesben úgy az egyedül egyenkéntiben is concret igazság 

 nem lehetvén, le kellett dőlni ezen tapasztalati irány által előhozott dog- 

 matismusi 's skepticisinusi iskoláknak. A' ledöntést Kant' Kritik der rei- 

 iicH Ver/tiinfl czímü munkája a itte véghez , mellynek megjelenése körül- 

 belül a' franczia forradalom' korára esik, 's e' szerint egy időben volt 

 forrongás, a' jelennek, a' positivumnak, a' csupa historicus jogoknak , 

 a' csupa tapasztalati igazságoknak ledöntése, tudományban úgy mint az 

 életben. Szükséges volt a' franczia forrongás az alkotmányos monarchia' 

 észszerűbb felállítására, miután az álladalmi élet oda fejive volt, hogy 

 igazság', törvény' kiszolgáltatása, haza' 's trón' védelmezése ne egyes kitű- 

 nő egyedek által eszközöltessék, mint a' hősi világ' aestheticai korában 

 volt 's épen ezért némi önkény' mázától soha ment nem lehetett, hanem 

 eszközöltessék közúton az álladalom' organisatiója által. A' forradalom 

 valami nemleges (negatívum), ez tehát örökké nem maradhatott; a' czél- 

 nak és végnek, mellyben élhessen az emberiség, valami positivumnak 

 kell lenni. Ez oka , hogv a' tagadó irányú bírálati észtan (eritica philo- 

 sophia) is csak addig, míg ennek az eddigi tanokat lerontó tanitmányai 

 sajátítattak, állhatott fenn; — de ezen lerontások' sajátitása által gazdago- 

 dott észnek azon új ideához kellett csatlakoznia, hogy igenis, mint a' 

 görög tudományos világban az elmélkedés (speculatio) egy életműben 

 lejtse ki a' mindenes igazságokat; de ezeknél ne állapodjék meg, hanem 

 az egyenkénti részt is, melly a' szinte három százados tapasztalati irány 



