394 VI. TlillMÉSZETrUDOVIVNY-OSZTÁLVÍ ÉllTEKEZlí.SEK. 



teljesen egynek kell elisnicrniink. Egyazon lélek, nieily a' kiilönliüző 

 iiidomúnyokat előhozta, egy az a' tartalom, mell>be, a' tárgyaknak lát- 

 szó végetlen külünbüzőségc mellett is, miiulen tudomány foglalata, mint 

 folyamok az egy tengerbe, összefolynak, ügy hogy legalkalmasabban 

 's legfogalomszerűbben a' tiidomáinokat egy tudomány' ágainak nevezhet- 

 jük, mcllyek épen mint az élőfánál egymásban és egymás által tartat- 

 nak fünn. Hiszen ha a' néjjre, mellynek szabadságra fölébredt lelke tu- 

 dományt teremte legelőször, visszagondolunk: egy tudományt találan- 

 (iunk ott — az észtant, mclly magában foglal mindent, csupán azon irányt, 

 nielly szerint a' tovább fejlő emberi léleknek az egyenkéntiekre is szük- 

 ségképen ki kellc terjeszkednie cselekedte azt, iiogy elválasztassék az 

 is, a* mi elválhatatlan, 's a' munka' megosztásának elve nicgállapítolt 

 t iidomán3'szakokra alkalmaztassék. 



E' szerint, ha egy az, mellynck agait külíinböző tudon>ányok te- 

 szik: lehetetlen ezeket üg}' képzelnünk, mint egymás mellett közönüsen 

 fekvő különbfélét, hanem úgy, hogy ezek egymásra hatnak, egymás ál- 

 tal élnek, 's igaz jelentményciket az egészben nyerik. 



Feltünőleg igaz ez eg) másra hatás olly tudományokban , mcllyek- 

 jiek tárgyok egy, millyen például a' természettudomány és tcrmészct-ész- 

 lan. Hogy c' kettőnek életmű-. es viszonya annál világosabban kitűnjék: 

 szabad legyen a' tárgyat fülebb kezdenem. L'gy hiszem. Tekintetes Társa- 

 ság, bölcsen tudja itt mindenki, hogy a' mindenes (universalej, és egyen- 

 kénti (individuale) egy létező fogalomnak elválhatatlan 's egymást kiegé- 

 szítő oldalai. Csupa mindenes nem létezik. Ember magában mint min- 

 denes nincs : hanem ez az ember igen. Még a' k-gniindenesb lény az isten 

 is, mint keresztyén hitünk tartja, élő emberré Un. Viszont csupa eg3'en- 

 kénti sem létezik. Ezért a' látható közvetlen természeti tárgyak nem csu- 

 pán egyenkéntiek, hanem, ha felüleges gondolkozás előtt nem is, de mé- 

 lyen ható gondolkozás előtt minden esetre kitárulnak azukiiak mindenes 

 fogalmai is. íme a' természeti tárgyaknak e' két ol.lala adolt léteit a' 

 szóban forgó két tudománynak, úgymint, a' termésüeli tudományoknak 

 (melly név alatt mindig a' tapasztalatiakat érijük) és a' lermészet-ész- 

 tannak. A' természeli tárgyak' egyenkénti jegyeinek teljes ösmeretével 

 foglalkodnak a' természeti tudományok, midőn azDÍíuak mindenes olda- 



