400 VT. TERMÉSZETTüDOMÁN\"-OSZTÁl,YI ÉRTEKEZÉSEK. 



Így a' természettant a' lehetőleg észszerű tudománynyá képezni szent kö- 

 telességük. Volt idő, inellyben a' bolygók' útjait költött körfú'zérekkel , 

 epicyclusokkal-, a' vízszivatyükban a' víz' fölemelkedését a' természetnek 

 ürtól iszonyából-, a' dcléjtu' tüneményeit szellemi (ptXia 's vtt/.og-hól ma- 

 gjarázták. Ez idők elmultának ; földünket természeti delejnek tanítja 

 maga a' tapasztalati természettan, 's mit feledni nem kell, a' természet- 

 észtan' első kimondása után. így fog ez, erősen hiszszük, ezentúl is men- 

 ni ; ki fognak töröltetni a' hibák, csak az elmélyedés iránt olly megátal- 

 kodott idegenséggel ne viseltessünk. 



III. De hát mi módon teljesíté a' természet-észtan ezen magas fel- 

 adatát, kift^jlésben 's igaz egységben adni elő a' természetet ennek min- 

 den munkásságaival eg}'ütt? Nem lehet itt czélom az egész természet-ész- 

 lant előadnom: elég legyen ebből néhány vonásokban azt kiemelnem, mi- 

 ből a' természet' észszerű egésze kiviláglik. 



A' természet nem egyéb, mintáz örök ideának, az általánynak, 

 absolutnmnak, nyilatkozata. Az idea nem elvont egység, hanem fogalmi 

 momentumokkal gazdag egység, mellyeket úgy fejt ki egymás után ön- 

 magából , mint egy csirából kifejtődzik az egész növény. E' fogalmi mo- 

 níentnmok a' természetben egymáson kivül álló egyenkénti tárgyakká ke- 

 ményedtek, midőn a' szellemi világ' fogalmainak egyes oldalai egymásban 

 és egymás által léteznek. Azért szükségképen azt kell állítanunk : hogy a' 

 természet' minden lén3'ei viszonyos kifejlést, lépcsőzetet képeznek. 



ee) Legközelebb a' fogalom annyira merül a' természeti tárgyakba, 

 hogy annak szellemi egysége semmikép nem tűnik ki. Ide tartoznak 

 minden műszeres és physicai egyes testek. Egy ásvány, például, több phy- 

 sicai 's mechanicai tulajdonságokat foglal ugyan magában : hanem a' tu- 

 ajdonságok minden részecskének sajátai , nem látunk benne olly tago- 

 zást, hogy egy tulajdonságot egy, mást más részecske képviselne; szó- 

 val: nincs életmiíves egjsége a' részeknek. De más részről nincs az ás- 

 ványnak azon fogalmi ideális egysége is, melly azt lelkesítené — a' foga- 

 lom tehát itt teljesen az anyagba veszett. Ez első 's legalsó léte a' foga- 

 lomnak a' természet' élettelen tárgyaiban. A' vonzalom 's terjelem, mely- 

 lyek minden anyagnak sajátai, csak egyes tulajdonságok a' többek mel- 

 lett , nielljek az egy testben külsőkép összeköttettek. Kiszabadulnak 



