A* TERMÉSZETTANI ÉSZTAJSUÓL. 40 1 



Ugyan egyes tulajdonságok e' külső kütolék alől, 's mint súlytalanok, 

 úgy nyilatku/.nak a' természetben : de tagozás még így sincs , nincs ünál- 

 Jisu lét is , meit hiszen a' kiszabadult oldaluk lényegükre nézve csak- 

 ugyan tulajdonságok. FJauem a' mi fő, ezek küzú'l, már némellyekben 

 ellentétel (polaritás) mutatkozik mint például, a' delejben s villámban, kö- 

 vetkezőleg az igaz egység, a' valő élét' elvét már némileg kitűnve látjuk. 



/?) Majd a' következő lépcsőn a' felsőbb természeti lények szaba- 

 <lon*bocsátják a' fogalmi különbségeket vagy oldalukat, úgy hogy egyik 

 a' másikon kivűl teljes önálással birni látszik. Itt mutatkozik a' tárgyas- 

 ság' igaz természete; mert hisz az nem egyéb, mint a' fogalom' oldalaí- 

 nak ünállása, egymáson kivűl lépése. A' fogalom e' lépcsőn annyiban ha- 

 talmasan mutatkozik, hogy a' különállő testeket, egy rfcndszerbc viszi 

 össze. Hlyen a' mi naprendszerünk , mellyben a' nap, bolygők, holdak, 

 üstökösök egy részről úgy jelennek meg, mint egymástői különböző önál- 

 lásu égi testek, inás részről pedig természetöket azon rendszeren belül 

 meghatározott helyezetekben nyerik ; mozgásaik' sajátságát 's természeti 

 tulajdonságaikat csupán e' rendszerbéin viszonyaikból lehet lehozni. így 

 létet nyertek a' fogalmak' különbségei , 's ha a' napot e' rendszer' lelke 

 gyanánt veszszük, létrejött a' fogalom' egysége is. Azonban a' nap, így 

 a' különbségeken vagy fogalmi oldalokon teljesen kivül leszen , nem 

 azokban ,j mint azoknak előhozőja vagy képzője. Azért a'fogalom még ígj*^ 

 sem állhat meg a' maga tárgyulatában , hanem oda megy, hol a' különb- 

 ségek tagozott egységet tesznek, 's a' fogalom' ideális egysege is mint 

 azoknak lelke, képzője, teremtője úgy jelen meg. 



r) 'S im ezt látjuk az életmiives testekben , mint a' hol a' tagok 

 egymáson kivül ugyan, de egymásért és egymás által léteznek, azonban 

 ott, a' lélek is mint ezeken uralkodó, mint magát ezeken tükröztető. 



íme' illy alakot ölt előttünk a' természet , ha ezt a' természet-ész- 

 tan, 's így az emberi ^sz' eszközeivel tekintjük— illy egység lép az 

 aggregált ösmertek, illy lépcsózet az egymás mellett élettelenül lieverő' 

 tárgyak' helyébe. 'S ezeket látni fogja minden , ki okosságának szemeit 

 önkényt behunyni nem akarja, minden, ki a gondolatokat gondolkozá- 

 sa' tárgyává teszi , 's ebben lelki erejét használja. 'S ha valaki e' termé- 

 «Kettani tárgyakat nem olly világosaknak találja, hogy azokat egyszeri ol- 



