rgii- No. i8. nordeuropæiske annulata polychaeta. 67 



Maldaiic sp. Fra Ranitjord (s. t'. Tromsø): 17 explr., hvoraf kun 3 

 M. cristata, de øvrige S. horealis; fra Grøtte (Nordland): 9 explr., hvoraf 

 2 explr. M. cristata, de øvrige S. boreal is : fra Molde: 18 explr., hvoraf 

 17 explr. M. cristata og i explr. en Terehellide (defekt). — Danielssens 

 citerede angivelse om M. cristata 's hyppige forekomst i de nordlige lands- 

 dele synes saaledes efter det af ham selv indsamlede materiale at dømme 

 snarere at burde gjælde for Sabellides horealis, som idetheletaget ikke er 

 nævnt i hans reiseberetning. 



Fra Bergensfjordene foreligger et rigt materiale af M. cristata, dels 

 fra stenet og sandig bund, dels fra ler- eller blød evjebund; dybderne har 

 varieret fra 45 m. lige ned til ca. 650 m. 



Bidenkap (1894) har fundet den i Hardanger; i Kristianiafjorden synes 

 den at være ret almindelig. 



Fam. Terebellidae. 



Hovedlap med talrige, lange, kontraktile tentakler, Inoraf dels meget 

 tynde, traadformige, dels større, tykkere med tydelig længdefure samtidig 

 kan være tilstede. Ofte findes tentakler kun af ens form og tykkelse. 



I de fleste tilfælder er hovedlappen forsynet med en fremstaaende — 

 mundaabningen halvkanalformig omsluttende — membran (overlæbe, uden 

 tentakler) og bagenfor denne en lodretstillet tentakelbærende krave. Hos 

 de arter, der mangler den tentakelløse membran rundt mundaabningen, 

 omsluttes denne af en oftest stor og sterkt foldet kraveformig hovedlap med 

 en ganske smal hudbrem langs yderranden, bag hvilken de oftest talrige 

 tentakler er læstede. 



Øienpletter paa den bagerste del af hovedlappen findes hyppig. 



I mundaabningen er ofte 2 tykke læber synlige ; mundsegmentets 

 underside, som gjerne er læbeformig fremskudt, danner den nedre be- 

 grænsning af mundaabningen. 



Gjæller kan findes i meget forskjellig form og antal paa rygsiden af 

 et eller flere af de forreste segmenter (2det — 4de). De er dels tynde, traad- 

 formige, ordnede enten i tverrækker eller samlede i grupper; dels busk- 

 eller træformige med flere eller færre bigrene; dels sammenvoksede til en 

 enkelt .stor gjælle med bladformige vedhæng. — Hyppig mangler gjæller. 



Rygparapodier mangle»- kun hos en enkelt slægt {Hauchirlla). Hos de 

 øvrige begynder de snart paa ét, snart paa et andet af de forreste seg- 

 menter. De er som regel knudeformige, undertiden pladeformige, og inde- 

 holder oftest en dobbelt række børster, hvoraf den forreste rækkes er be- 

 tydelig kortere end den bagres. Hos de arter, hvis rygbørster sidder 



