191 1- No. 18. NORDEUROPÆISKE ANNULATA POLYCHAETA. IO9 



Fam. Serpulidae. 



Hovedlappen delt i to mod hinanden stillede blade, hvis øverste rand 

 bærer en række gjæller med en dobbelt række traadforinige vedhæng 

 Ungs gjællestammernes indre side. Gjælleapparatet med et indre brusk- 

 skelet ^. Den bagerste gjællegren paa den ene side er som regel forti! for- 

 synet med en (kegle-kugle-pladeformig) udvidelse (la ag), hvormed rørets aab- 

 ning kan tillukkes-. Den laagbærende gjællegren dels med, dels (hyppigst) 

 Ilden gjælletraade. Mundsegmentet (ikke skilt fra jste børstebærende ring, 

 den saakaldte >halsring«) danner fortil en sterkt fremstaaende hudfold 

 (krave), som omslutter mundaabningen og hovedlappen og fortsætter sig 

 oftest (hos alle norske arter) som en paa rygsiden ikke tillukket kappe 

 (saakaldt »brystskjold«) over endel (4 — 9) af de forreste kropssegmenter 

 (»br3'strin gene«). Halsringen mangler ofte børster. Forøvrigt bærer 

 brystringene saavel lange frie børster som krogbørster. De frie børster 

 er dels haarformige, dels brenimede og sidder i knudeformige parapodier. 

 Krogbørsterne, som sidder i en enkelt række i listeformige fortykkelser i 

 huden [torri), er altid kamformige; tændernes spidse vender fremover. 



I brystringene sidder de frie børster øverst (paa rygsiden), krog- 

 børsterne nederst (langs siderne og paa bugsiden). I de følgende seg- 

 menter er forholdet omvendt (bør stev ex el). Saavel de frie som krog- 

 formige børster kan mangle i legemets bagerste del. Exkrementfure paa 

 bugsiden (og undertiden ogsaa paa rygsiden) findes i legemets bagerste del. 

 Cylindriske eller oftere svagt tilplattede, temmelig jevnbrede former med 

 optil ca. 250 (oftest færre) segmenter. Bygger kalkagtige eller chalcedon- 

 lignende rør, som hyppigst er fæstede til fremmede gjenstande, enkeltvis eller 

 til hverandre indbyrdes; sjeldnere ligger de frit paa bunden eller nedstukne 

 i sand eller mudder. 



De nordiske arter af denne familie henregnes til ii forskjellige slægter, 

 hvoraf de fleste kun er repræsenterede af en enkelt art. Af disse 11 

 slægter er gen. Chitinopoma, Lev. og Hyalopomatns , Marz. kun kjendt 

 henholdsvis fra Grønland og det Kariske hav. Disse to slægter (den først- 

 nævnte med chitinplade paa laaget; den sidstnævnte med gjennemsigtigt 

 laag uden chitinplade) adskiller sig fra alle de øvrige nordiske slægter ved 

 mangel af brystskjold. — Af gen. Protiila, som udmerker sig ved mangel 



^ Bygningen af dette skeiet stemmer ifølge JvOlliker („LJeber das Vorkommen eines 

 knorpelåhnlichen Gewebes bei Anneiiden", Verh. d. phys.-med. Gesellsch. zu Wiirz- 

 burg, Bd. 8, 1858) fuldstændig med brusk. Skelettet ligger inde i hovedlapsbladene 

 som tynde plader, hvorfra der til gjællegrenene og deres traade iidgaar fine brusl;- 

 strenge. Lignende skeiet findes ogsaa hos Sabelliderne. 



- Ogsaa den tilsvarende gjællegren paa den anden side kan være omdannet, men er som 

 regel betydelig kortere end den laagbærende og med iifuidstændig udvikiet laag. 



