145 



gjennembore og fastholde Byltet , gydes ogsaa Gift- 

 kjertlernes Secret gjennem dem i Saaret eller ind i 

 Kroppen af Byttet. 



Kindbakke- eller Giftkjertlerne udelukke nu ikke de 

 sædvanlige Spyttekjertler, som man finder som lange 

 Sække bagtil langs Hovedets Sider, og som udmunde 

 med en fælles Gang paa sædvanlig Maade ved Roden 

 af Underlæbens Overside. Forekomsten af særegne Kind- 

 bakkekjertler kunde i gamle Dage have forekommet hoist 

 usandsynlig, men efterat der i de sidste Aartier er efter- 

 vist flere og flere Kjertier i Insekternes Hoved, voldes 

 deres Tilstedeværelse ingen Vanskelighed, og hos My- 

 lerne f Ex. har jeg ogsaa kunnet eftervise en stor, 

 undertiden en meget stor Kindbakkekjertel, jfr. mine 

 »Bidrag til de danske Myrers Naturhistorie«, Vid. Selsk. 

 Skr. 5. R. 5. B. 1860 Tab. II. Fig. 5. 10, 12 og Tab. III. 

 Fig. 3. 4. 5. løvrigt maa Gyrin-Larvernes Kindbakke- 

 kjertler vistnok jævnføres med Kjæbekjertlerne hoa 

 Myreløve-Larverne, saaledes som jeg h^r fremstillet dem 

 i mine »Contribution ä l'anatomie des Fourmilions«, i 

 Overs. Vid. Selsk. 1889, Tab. III. Fig. 5, h og Tab. IV. 

 Fig. 1 og 10. 



Jeg kan ikke slutte Fremstillingen af Dytisc- og 

 Gyrin-Larvernes Mundbygning uden at minde om Mun- 

 den hos St. Hansorme og Florvinge-Larver. Hos de 

 første, St. Hansormene eller Lampyrus-Larverne, ere 

 Kindbakkerne ogsaa gjennemborede, og Renden aabner 

 sig ligesom hos Dytisc-Larverne udvendigt paa Kind- 

 bakken lidt før dens Tilhæftning til Craniet, men Mund- 

 liulen danner ikke her nogen Pumpe, og Byttets, det er 

 Sneglens Blod, flyder under Paavirkning af Sneglens 

 Krympninger ud ad Rendens bageste Aabning, hvor det 

 opfanges af den tætte, svampagtige Beklædning, som 

 omgiver og fylder Lampyris-Larvens aabne Mund; jfr. 

 min lille Afhandling, »Gjennemborede Kindbakker hos 



10 



