146 



Lampyris- og Drilus-Larverne«, i Entom. Tidsskr. 7. Årg. 

 3—4 H. 1886 p. 194—96. 



Hos Florvinge- Larverne er Munden ligesom hos 

 Dytisc-Larverne en Sugemund, men Sugerørene dannes 

 her af Kindbakker og Kjæber tilsammen, og ligesom 

 hos Gyrin-Larverne findes der særegne Kjertier, her 

 udgaaende fra Kjæberne, som gyde deres Secret i Ren- 

 den og derigjennem i Byttet; jfr. min gamle, før citerede 

 Opsats »Om Mundens Bygning hos Larverne af Myrrae- 

 leontiderne« etc. og den ligeledes citerede «Contribu- 

 tion« etc. 



I den følgende Udsigt skal jeg i Korthed sammen- 

 fatte Lighederne og Forskjellighederne i Mundbygningen 

 hos de 4 her omtalte Former: 



Dytisc-Larverne: 

 Munden lukket, Kindbakkerne g j en nemborede, 

 tjenende som Sugerør. 

 Gyrin-Larverne: 

 Munden aaben, Kindbakkerne gj ennemborede, 

 tjenende til Udførselsgange for Kindbakke- 

 kjertiernes Secret (Gift). 

 Lampyride-Larverne : 

 Munden aaben. Kindbakkerne gjennemborede, 

 tjenende til Indfø rselsgange for Byttets 

 Blod. 



Myrmeleontide- og Hemerobius-Larverne: 

 Munden lukket. Kindbakkerne og Kjæberne til- 

 sammen tjenende til Sugerør og til Ud- 

 førselsgange for Kj æbekjertlernes Secret 

 (Gift). 



Den her efterviste Forskjel i Mundbygningen hos 

 Larverne til Dytiscer og Gyriner har nu ogsaa nogen 

 Betydning i systematisk Henseende. Gyrinerne regnedes, 

 som bekjendt, oprindeligt for en Slægt af Dytiscerne, 

 og Erichson kan siges at være den første, som hævdede 



