168 



Hermed troer jeg altsaa at have godtgjort, at Rorene 

 maa betragtes som Receptacula seminis, men, bliver saa 

 Spørgsmaalet, kunne de ikke ved Siden heraf også a be- 

 nyttes til Udstrømning af Ynglen ind i Befrugtningska- 

 nalen? og saaledes Siebold og Nasonov faae omend kun 

 delvis Ret. Vi ville tage Sagen helt empirisk og undersøge, 

 om nogen Forfatter omtaler, at han har seet, eller om han 

 har legnet, hvorledes Ungerne gjennem Rørene ere komne 

 ind i Kanalen og ad denne gjennem den fortil aabne 

 Tværspalte i Larvehuden ud af Hunnens Krop. Jeg 

 ved ikke, at nogen Forfatter har gjort dette, altsaa 

 fulgt Ynglen paa hele Reisen. Nærmest skulde jeg til- 

 troe Nasonov at have gjort det, men desværre kan jeg 

 altfor lidt Russisk til at kunne indlade mig paa at stu- 

 dere denne F'orsker. Men det behøves maaske ikke, 

 vil man sige. Thi har han ikke paa tredie Afhandlings 

 Tav. II Fig. 7 og 8 tegnet fuldvoxne Unger inde i Ka- 

 nalen? Hvad mere Bevis behøves der? Jo, der behøves 

 rigtignok mere Bevis. Ja, om Nasonov dertil havde 

 seet og tegnet Unger indeni Rørene, vilde det ikke være 

 Bevis for, at samme Unger vare paa deres Begyndelse 

 af Reisen gjennem Røret ud i Befrugtningskanalen. Var 

 det nok, da behøvede jeg ikke Bevis hentet fra Andre, 

 thi jeg har Præparater liggende for mig, det ene med 

 tre Unger tæt sammen midt i et Rør, og det andet med 

 en Unge liggende i Begyndelsen af Røret. Det som 

 bringer mig til at tvivle paa Muligheden af Rørene som 

 Udløbs-Kanaler for Ynglen, er samme Rørs Indsnævring 

 ved Udspringet og saa den Ardannelse, som jeg stadig 

 her har forefundet, og som lukker for al Passage. At 

 det ialtfald ikke kan være den ordinære Vei, slutter jeg 

 af følgende to Omstændigheder, at der er anden, bredere 

 og beqvemmere Vei, og at Rørene synes ilde tilpassede 

 til at tjene i dette Oiemed. 



Hvad forst den brede og beqvemme Vei angaaer 



