172 



om jeg strax havde indført en anden Terminologi, men 

 paa den anden Side vilde denne have slaaet umotiveret, 

 indtil Beviserne for dens Rigtighed vare fremsatte, og 

 jeg har derfor foretrukket at lade den nye Terminologi 

 ligesom være en Afslutning af mine Undersøgelser. 

 Sagen er i Korthed denne, at medens alle*) tid- 

 ligere Undersøgere have betragtet den Del, 

 öom Hunnen stikker ud af Værtdyret, som dets 

 Forende, mener jeg, at det er dets Bagende. 



Det er en bekjendt Sag, at den fremstrakte Ende 

 af Strepsipter-Hunnen ved en Indsnøring, der iøvrigt 

 tjener til at holde Parasiten paa Plads i Værtdyret, er 

 afsnøret fra den øvrige Krop. Samme Ende faaer der- 

 ved Udseendet af en Knap eller Hoved, og Udtrykket 

 Hoved findes derfor ogsaa indtil ind i Fyrrerne brugt 

 af de forskjellige Forfattere om denne Ende af Dyret. 

 Eriehson er den første, som 1841 i »Bericht über die 

 w^issenschaftlichen Leistungen im Gebiete der Entomo- 

 logie während des Jahres 1839«, Wiegm. Arch. f. Naturg. 

 II, p. 70 (286), gjør opmærksom paa, at Tilstedeværelsen 

 af Stigmer eller Spirakler her godtgjør, at det ikke kan 

 være Hoved alene, men at ogsaa Thorax maa være ind- 

 befattet heri, og strax i sit følgende Hovedarbeide, »Über 

 Strepsiptera« 1843, optager Siebold da Udtrykket »Ce- 

 phalothorax« istedenfor det tidligere brugte »Caput«, 

 »Kopf« etc., og dette Udtryk slaaes da fast med det 

 Samme. Det var for at undgaae den »Anomali«, at et 

 Insekthoved kunde føre Spirakler, at Eriehson førtes til 



"■) Naar jeg her bruger Udtrylvket -alles er det ikke ganske 

 correct, thi jeg er under min Gjennemgang af Litteraturen 

 stødt paa een Forfatter, som ligesom jeg anseer den frem- 

 strakte Ende for Bagenden, men jeg erindrer nu ikke haus 

 Navn og kan ikke gjenfinde det; kun forekommer det mig, 

 at samme Forfatters Navn ikke horte til de betydeligste. 



