221 



havns Omegn (S.), Tidsvilde (S.), Skoven ved Ry 

 og Silke borg etc. (S.), Stendal Plantage, (i Mængde 

 15/6 88. Forf.). 



Forstlig Betydning. Larverne af N. Saxesenii 

 og N. compressus æde sammen, og undertiden deltager 

 N. abietinus ogsaa deri, saa at disse Arters forstlige 

 Betydning maa afhandles i Fællesskab. Det er endnu 

 kun i Stendal og de tilstødende Plantager (i Jylland), 

 at man i den nyere Tid har iagttaget disse Arters Op- 

 træden som skadelige for Granbevoxningerne, men det 

 er nok muligt, at de ogsaa andre Steder ere optraadte, 

 uden at man har skænket dem Opmærksomhed. Paa 

 Grund af Larvernes grønne Farve bemærkes de vanskeligt 

 paa Naalene, naar de da ikke findes i store Masser; 

 først naar de ere gaaede i Jorden, og Naalene visne, 

 ses Virkningen, men der er da ikke det mindste Spor 

 af deres Virksomhed tilbage, (thi de anædte Naale falde 

 af, og der findes intet Spind eller Exkrementer), og 

 Skaden vil blive tilskrevet andre Aarsager. Larverne 

 leve sædvanlig paa ældre Graner, hvor de æde Naalene 

 paa Majskudene, og gøre sig da mindre bemærkede, 

 ligesom de herved gjøre forholdsvis ringe Skade. Men 

 i enkelte Aar lægge de livligt sværmende Hunner deres 

 Æg paa unge Graner i 10 — 20 Aars Alderen og her 

 altid kun i Toppen. Det er et Spørgsmaal, hvorvidt 

 de kunne trives i de aabne Plantager; jeg betvivler det 

 foreløbig, men ensartede Granbevoxninger i Rydninger 

 inde i Skoven ere dem meget kærkomne. Paa saadanne 

 Steder æde nu Larverne kun paa selve Topskudet og 

 den øverste Hvirvels Skud; de behøve ikke at være 

 meget talrige paa samme Træ for at afblade disse Skud 

 halvvejs, og dermed er Træet dødsdømt. Thi de unge 

 Skud kunne ikke taale at miste saa mange af Naalene, 

 de gaa ud og staa næste Aar visne og tørre. I det 

 Tilfælde at et af Sideskudene er forblevet friskt, bøjer 



