250 



Forstlig Betydning. Paa Grund af Larvens 

 enlige Levevis er den Skade, den gjør, sjælden saa stor, 

 at den bemærkes. I Palsgaards Statsplantage havde 

 Skovrideren bemærket Angreb paa nogle Hvidgraner, 

 der stode lunt, og af disse bankede jeg Larven af denne 

 Art ned i Antal. Ogsaa Eide bemærkede den: »den 

 fandtes især paa Læbælterne, hvor dens Angreb vel 

 kunde spores, men uden at efterlade mærkehge Følger«. 

 Da den mest æder de ældre Naale, holder sig til 

 de lavere Grene og aldrig forekommer i de aabne Plant- 

 ninger, Hgesom den ikke synes at formere sig synderlig 

 stærkt, vil den næppe faa nogen større Betydning som 

 Skade-Insekt. 



3. Lophyrus pint L. 

 Hartig 1837, p. 141, t. III og t. IV, f. 1. Ratze- 

 burg III, p. 85; t. 2, f. 1. 



% 6 10—11 mm. 



Denne Art minder i Farvetegningen hos $ ganske 

 om de foregaaende, navnlig virens, men adskilles dog 

 let ved sin betydelige Størrelse. F'ra den følgende Art, 

 L. similis, derimod er den meget vanskeHg at adskille, 

 da der ikke findes noget bestemt, sikker! Skjelnemærke. 

 Ratzeburg mener at finde et saadant i den første Kubi- 

 taltveraare, der hos pini er afbrudt indefra og er temme- 

 lig kort, hos similis derimod skal være afbrudt udefra 

 og næsten være fuldstændig, men dette Mærke kan ikke 

 have stor Værdi, da det er et Forhold, der er meget 

 variabelt hos Bladhvepsene, og det passer ikke heller 

 paa mit Exemplar af similis (det eneste danske), tbi 

 dette stemmer heri overens med pini. 



Flyvetiden er i Maj og Juli; Larven æder i Juni 

 og August— September, altsaa haves 2 udprægede Gene- 

 rationer. Arten er almindelig i Nabolandene, hvor den 

 er den farhgste af alle Lophyrerne og undertiden op- 



