265 



de to andre, nemlig den sorte Linje i Midten af 

 Bugklappen (paa Undersiden); den mangler dog i 

 Reglen hos den unge Larve, men beholdes til Gjengjæld 

 hos den overrintrende, og er et let kjendeligt Arts- 

 mærke. 



Nærværende Larve lever selskabelig, i Kolonier paa 

 10 — 30 Individer. Kolonien har et stort Fællesspind, der 

 kan blive flere Tommsr i Diameter og er anlagt af lose 

 Traade. For at have tilstrækkelig Føde ovenfor Reden, 

 er denne anbragt paa det 2 — 3 Aar gamle Skud, i 

 Grenvinklen. Fra Reden kunne Larverne da ved Hjælp 

 af nogle Traade, som de spinde paa sædvanlig Maade 

 med Ryggen mod Grenen, klatre op ad de fra Vinklen 

 udgaaende Skud (i Reglen 3) og hente de ældre Naale 

 af 2 — 3 Aargange. Majskudets Naale røre de ikke ; naa 

 de til disse, spinde de helt over til en Nabogren, for 

 der at æde videre af ældre Naale. Indenfor Spindet 

 har hver Larve sit eget, af tættere Spind dannet Rør, 

 som stadig forlænges og udvides, efterhaanden som 

 den voxer. Exkrementerne blive alle hængende i Spindet 

 og opfylde dette aldeles — Rørene ere dog ikke ind- 

 spundne i dem — tilligemed de afskudte Larvehude. 



Denne Art har en vid Udbredelse i Europa. Hos 

 os er den jævnt udbredt og vil sikkert træffes i alle 

 Landets Egne, stedvis optrædende i Antal; dog endnu 

 har den ikke gjort følelig Skade. I størst Antal træffes 

 den i gamle Højskove (f. Ex. Geel Skov); den holder 

 sig her i Toppen, og dens Tilstedeværelse maa derfor 

 kjendes paa de omflyvende Hvepse eller de overvintrede 

 Larver eller — ved Fældning — paa Rederne, der blive 

 hængende aarevis. løvrigt trætfes Rederne spredte 

 overalt i Granskove paa de lave Grene af ældre, 20-40 

 Aars Graner. Reden ses let nedenfra eller ved Af- 

 bankning i Paraply, da i hvert Fald Exkrementerne 

 drysse ned og forraade deres Tilstedeværelse. De ere 



