266 



langt hyppigere end man efter Hvepsenes Antal skulde 

 formode, og opdages langt lettere. Enkelte Aar, f Ex. 

 den varme Sommer 1889, vare Rederne almindelige 

 overalt paa Gran i Nordsjælland. Af Findesteder kan 

 nævnes: Charlottenlund (G.), Dyrehaven (Reder 

 paa 100-aarig Gran, Forf.), Ruder hegn (^/oi L.), Tegl- 

 strup Hegn ('Vsö, V74 L.), Hellebæk (B.), Tryggerod 

 Indhegning (''/ii. D.), Frederiksborg (M.), Tids- 

 vilde ('^5t S.), Nordskov v. Jægerspris (0/62 L.), 

 Boller ved Horsens (1^/5 — ^/o J), Bromme Plan- 

 tage (Forf.), Grib Skov (i Mængde, 89, Forf.), Geel 

 Skov (i Mængde, Forf.). 



Forstlig Betydning. Endnu har denne Art ikke 

 gjort nogen væsentlig Skade, saa vidt vides. I Bromme 

 Plantage bemærkede Eide den uden Tvivl (»Tenthredo 

 <;ampestris«), men det har næppe været stor Skade, den 

 gjorde; thi dels fandtes den spredt i Skoven, kun faa 

 Reder paa samme Træ, dels formerer den sig ikke stærkt 

 og æder kun de ældre Naale. I 1887 fandtes den ret 

 hyppigt i samme Plantage (Forf.). 



2. Lyda Klugii Hartig 1837, p. 335. 

 Lyda arvensis var. Brischke & Zaddach VI. p. 129. 



% 11 mm. 



d ukjendt (?) Jeg kjender ikke Hannen og kan derfor 

 ikke afgjøre, hvorvidt Hartigs Han virkelig hører herhen; 

 Thomson henfører den til L. hypothrophica. 



$: Paa levende Exemplarer har jeg fundet Farve- 

 tegningen saaledes : Folehornene, Mandiblerne og alle Ben 

 skidengule, Hoved- og Bryst-Tegningerne samt Hofterne 

 livHgt hvidgule. Hele Bagkroppen mørkt brungul, kun 

 Rygskinnernes ombøjede Siderande noget lysere. ~ Fra 

 arvensis $ lader den sig bedst adskille ved Længden af 

 Kæbepalpernes Led og den 8. Bugskinnes Form. 



Zaddach opfattede Arten som en Varietet af 



