280 



saa at det falder tilJorden. Deere som friske grønne, 

 men blive hurtig brune. 



Jeg fandt den hyppigst paa Bjærgfyr af 8— 12-Aars 

 Alder; men den kan forekomme paa 3— 4- Aars ligesom 

 paa ældre. 



Arien er sjælden hos os: Charlottenlund (1$ 

 »paa et Stakit nær Strandvejen«, »i Fyrrerne« G.), Grib 

 Skov (1 $ 29/g 58 M.), G eel Skov (paa Fyr, 1 $, 1 c? 

 30/5 73 L.). Ved Helsingør saa jeg den flyve (J) 

 21/6 88; Larverne fandt jeg udvoxne Vse, ^h 87, atter 

 yngre 22/7 87, udvoxne ^^/^ 88. (Efter »Iagttagelser over 

 danske Naaletræ-Insekter«, p. 91, kan her tilføjes, at 

 den siden 1886 er optraadt i Antal paa Bjergfyrrer i 

 en Plantning ved Helsingør. De flyve fra Midten af 

 Maj i Solskin; Æglægning sidst i Maj og først i Juni 

 (23de— ICde). 



Forstlig Betydning. Arten synes at kunne 

 yngle stærkt, og hvor den finder gunstige Betingelser, 

 blive farlig. Den findes i Reglen samlet paa enkelte 

 Træer, hvor jeg har set den saa tæt, at undertiden alle 

 Grenene vare besatte, og Træet lider da betydeligt. Den 

 begynder paa de laveste Grene, temmelig skjult, men 

 naar den tiltager, viser den sig mere; dog har jeg selv 

 paa de stærkest angrebne Træer ikke set Reder paa 

 Topskudet. Det er kun i de unge Bevoxninger, at den 

 findes. Afbankning af Larverne er det eneste Middel. 

 De løb altid ud af Spindet ved Rystelsen, saa at man 

 maatte passe paa, for at faa dem fat; Ratzeburg udtaler 

 sig i modsat Retning. 



5. Lycla campestris L. 



Hartig 1837, p. 334, t. VII, f. 8 (Æg), f. 16 (Spind); 

 Ratzeburg III, p. 76; t. 1, f. 1; Brischke & Zaddach 

 VII, p. 123; Altum (1882) III, 2, p. 278. 



