II. BYSTEMATIKUS RKSZ. 



LYGAEIDAE WESTW. 



Cai:)ut nec clypeatum, nec ante ocellos constrictum ; tiiliei'ciilis antenniferis partém inferirorem 

 lateruin capitis oecupantibus. Antennáé quadriartit-ulatae. Ocelli saeinssime adsunt. Eostrum (juaihi- 

 articulatum. Scutelluui parviun aut mediocre, triangiilare. Hemel,>-tra saepissime completa, eluvo, corio ■ 

 et niemhrana composita. Társi triarticulati. 



A fej szélén nem lemezes, a szemecsek előtt nem szűkült ; a esápdudorok a fej oldalainak alsó 

 részét foglalják el. A csápok négy-izüléküek. A szemecsek csak igen ritkán hiányzanak. A szipcsőr négj-- 

 izülékü. A pajzska aránylag kicsiny vagy középszerű, háromszögű. A röptyük többnyire tökéletesen 

 kifejlödvék s clavus-, corium- és röphártyából állanak. A kocsák három-izüléküek. 



Ezek képezik a Lygaeidák családjának közös jelle- 

 geit, melyek azt a többi rokon féhöpü családtól megkü- 

 lönböztetik. Ily értelem- s terjedelemben fogták fel e 

 családot BuRMEiSTER, Westwood, Koi.enati és legújab- 

 ban korunk Icgkitimöbb bemipterologja, Stal. 



E felfogás azonban nem mindig és nem mindenütt 

 volt általánosan elismerve , mintbogy egyes szerzők a 

 család terjedelmének megbatározásában bol tágabb, 

 hol szűkebb batárokat vontak. Mig némelyek, mmt Hn- 

 NOLA, Herrich-Schaffer, Flor, Douolas és ScoTT, a 

 Tingididák családjához tartozó Piesminákat is ide szá- 

 mítják, mások még a Pyrrliocorinák alcsaládját is 

 kizárják és külön családnak tekintik. Tai^udliatlan, bof^y 

 a PiesiiiiiiiUi kis csoportja tdbli Irkiutctlx'n közel áll az 

 üxycareuiuáklioz ; de már maguk a kétizülékü kocsák 

 sokkal eltérőbb jelleget képeznek, sem hogy őket a 

 Lygaeidákboz bdietne számitani. A mi pedig a P^Trbocori- 

 nákat illeti, a szemecsek hiánya s a röphártya erezeté- 

 nek és a női ivarszerveknek kissé eltérő és a többi 

 alcsaládnál is változó alkotása, nézetem szerint, inéa; nem 



elegendők arra, hogy külön család feláUitását szükségessé 

 és indokolttá tegyék. 



A Lygaeidák systematikus feldolgozása nem tartott 

 mindig egyenlő lépést a fajok ismeretével ; s mig az 

 utóbbi évtizedekben a fajok száma folyvást szaporodott, 

 hiányzott a rendező kéz, m ely az összegyűlt anyagot tisz- 

 tázva és rendszerezve a család kertén belől szerves 

 egészszé fűzte volna. A megjelent dolgozatok ezen b-áuyt 

 jóformán elliauyagolták és csak Fieber tette e tekintet- 

 ben az első nevezetesebb kísérletet. 



Végre ISTtí-ben iiie;,'jelent Ktai. klasszikus értekezése 

 az eiu'ópai Lygaeida-nemekről és tökéletesen kipótolá az 

 eddig érzett hiányt. Ezen minden tekintetben jeles dolgo- 

 zat, mely a svéd kir. tudományos akadémia kiadványai- 

 ban látott uaiivilágot, szerencsés és biztos kézzel jelöh ki 

 a Lygaeidák tudományos rendszerének alapjait. E nyo- 

 mon indultam és dolgoztam én is a jelen alkalommal. 



Stai. az Hurópilbuu tenyésző Lygaeidákat 1 I alcsa- 

 liidra osztja, melyek egynek (Tcraeriina) Idvételével 

 nálunk is núiid képviselve vannak, s melyek a következő 

 táblázat segélyével különböztethetők meg : 



