n. SYSTEMATIKÜS KÉSZ. 



d6 



I. ALCSALAD. — SÜBFAJITLIA I. 



jjrominulis. Oculi marginem anticum thoracis tangeiites. 

 Rostrum articnlo íjiiarto tertio longiore. Tliorax carina 

 Idiigitmlinali, marginem anticum attingente vei si;bat- 

 tingente, postice evanescente, instructus, ante médium 

 iiiter carinam et margines laterales tumesceutes con- 

 vexiusculus; margine jiostico recto. Scutellum plánum, 

 carina longituűinali instructum. Hemelytra completa, 

 margine apicali corii reeto, prope apicem clavi liaud 

 sinuato. IVÍetapleurae postice olilique truncatae, angulis 

 postici.s rectis vei obtusiuseulis; orificiis distincti.s. Pedes 

 medioeres, femoribus inermibus. 



tompa. A szemek a törj előszélét érintik. A szipcsőr 

 negyedik izüléke a harmadiknál hosszablj. A törj hosszá- 

 ban egy az előszéltől kiinduló, hátrafelé enyészetes ormó 

 emelkedik ; a törj elől ezen ormó s a duzzadt oldalszélek 

 között kissé dondioru, utószélén egyes. A laposdad 

 pajzska, közepén liosszornj(') emelkedik. A röiityűk töké- 

 letesen kitéjlődvék, a corium utószéle egyenes, a clavus 

 csúcsa közelében nem öljlös. Az utótarjak hiitnl rézsút 

 csonkítottak, ut()sz(ig]eteik épek vagy kissé tomjiák ; a 

 buzmu-igy nyilasai tisztán kivehetők. A lábak közép- 

 szerűek, a czombok iégyverzetlenek. 



1. M. VENUSrUS H.-SCH. 



t'occineus; capite, antennis, rostro, thoracis maculis 

 dualius magnis trapezoidalilius, marginem posticum et 

 angulos posticos attingeutibus, scutello, clavo, hasi 

 excopta, macula síibrotuudata magna média corii, mem- 

 brana,prostethii macuhs lateraliljus subquadra.tis maguis, 

 mesostethio , metastethio, ventris maculis lateralibus 

 fasciisque ihscoidahbus, ano pediljusque iiigris; vertice 

 macula basah paliida notato ; l)ucculis, macuhs pectoris 

 ad coxas et orificüs coccLueis ; membranae angulo imo 

 basali limboque angusto albidis. d* . ? . Long. 9 — 9^, Lat. 

 33^—31 %. 



Cimex familiáris Rossi Faun. etr. II. p. 238. 1318. 

 (1790). necFABR. 



Li/i/ai'iis ftuiiiliaris Panz. Faun. Germ. 79. tab. 20. ; 

 Latr. Hist. nat. XII. p. 213. l. (1804) ; Costa Cim. Neap. 

 cent. I. p. 42. 4. (1838); Blanch. Hist. des Ins. III. p. 

 130. 5. (1840); Kolen. Mel. ent. II. p. 7,1. 34. (1845); 

 Flór Rhynch. Livi. I. p. 221. 1. (18(30); Fieb. Eur. 

 Hem. p. 165. 4. (18(31). 



Li/i/úfiis rcninitii.i H.-Sch. Nom. ent. I. p. 44. (1835); 

 Wanz. Ins. IX. p. 197. (18.53). 



Bíborvörös; feje, csápjai és szipcsőre, torján két niigy 

 egészen az utószélig s az utószögletekig érő folt, tovi'ilibá 

 pajzskája, röptyűin a clavus (töve kivételével), a corium 

 közepe táján egy nagy kerekded folt, előmeUének oldalain 

 egy-egy nagy négyszögű folt, közép- és utómelle, vala- 

 mint hasának közepén és oldalain töl)b folt alfelével 

 és lábaival együtt feketék: fejtetője tövén egy sárgás 

 foltocskával van jelölve; ajaklemezei és mellén a csí- 

 pők meUett levő foltok s a btízmú-igy nyilasai bíbor- 

 vörösek; röíjliártyájáuak alapszöglete és szélei keskeny 

 fehérek. 



E szép faj, mely Európa közép és déh tartományai- 

 ban s Algh'ban él és keletre egészen a Volgáig és Kauká- 

 zusig terjed, sokáig a Kelet-Indiában tenyésző Li/íjaeiis 

 familiáris Fabr. fajjal zavartatott össze; csak néhány év 

 előtt sikerült SiAL-nak a régi FASRicius-féle gyűjtemények 

 áttanulmányozása alkalmával ezen általánosan elterjedt 

 tévedést észrevenni és lielyi'eigazitani. 



Nálunk igen ritka s eddig csak Biharmegyében , 

 továbbá Kolozsvár mellett és Temesmegyében Ulma 

 körül észleltetett néhány példányban. 



LYGAEUS PABE, 



Ent. sygt. IV. i). 133. (1794.J 



Corpus oblongum vei subelongatum. Caput triangu- 

 lare, convexum, pono oculos haud tumidum; tuborculis 

 antenniferis extus haud prominulis. Oculi marginem 

 anticum thoracis taugeutes vei subtangentcs. Kostrum 

 articulo quarto tertio breviore vei longitudine subacquali. 



A test hosszudad vagy kissé hosszúkás. A fej három- 

 szögű, domború, a szemek mögött nem duzzadt; a csáp- 

 dudorok külvégszögletc tompa. A szemek a törj előszélét 

 érintik. A szipcsőr negyedik izüléke a harmadiknál rövi- 

 debb vagy ezzel körűlbelől egyenlő hosszú. A törj hossz- 



