n. SYSTEMATIKtIS Ufts?;. 



19 



I. AI.t'SM.An. — SFBFAMII.IA I. 



Ciiiir.r fijiiiiDis VíOHi^i Wiiiit. ins. 11. p. fii.. 'A)7 . (W.tí). 



Li/i/diiis /jiiiKiiiiii Fauk. Elit. syst. IV. p. l.")?. 75. 

 (1794); CoQUEB. Illustr. ins. I. p. il. tali. 10. tig. 14. 

 (1799); WoLFF Ic. cim. II. p. l'-i. tig. 70. (1<S01); Fahií. 

 Syst. Rhyiig. p. 221-. 94. (1803); Latr. Hist. iiat. XII. 

 p. 214. 0. (180Í.); Pan/. Fiuiii. (lenn. IIS. t;ili. 11; 

 Brull. Exp. seieut. Mor. III. p. 74. 27. (1832); Burm. 

 Haudb. II. 1. p. 294. 5. (1835); H.-Sch. Nom. ciit. I. p. 

 44. (1835); Blanch. Hist. des lus. III. p. 130. 7. (1840); 

 EAMB.Fauu.Aml.ILi).155.2. (1842);KoLEN.Mcl.ent.n. 

 p. 75. 40. (1845); H.-Sch. Wanz. Iiis. IX. p. 198. (1853). 



J/i/i/ai'iis rentralh Kolen. Mel. ont. II. p. 75. 30. tab. 

 9. íig. 13. (1845). 



Lyi/aeiis apiians Fieb. Em-. Ilem. p. 1G5. 2. (1861). 



Bíborvörös; feje, csápjai és szipcs<5re, valamint torján 

 asi előszél és két könyök-idoinúlag görlnilt, az utószélt 

 nem érintő, elöl pedig couvergáló folt, továbbá pajzs- 

 kilja (csúcsának kivételével), röptyűin a clavns egészen, 

 a corium közepén pedig egy kis petty, azoiiluvül röphár- 

 tyája, melle (az előmell closzögleteinek kivételével), ha- 

 sának töve és utolsó szelvénye s a conuexivinn foltjai 

 alfelével és lábaival egj'ütt feketék ; keskeny fehér sze- 

 gélyű röphártyájának közepén egy gömbölyű fehér folt, 

 tövén két kisebb fehér foltocska foglalnak helyet. 



Verőfényes kopár helyeken Eiu'ópa mclcgelil) tiijain 

 keletre a Volgáig és Kaukázusig előfordul, sőt Algú-bau 

 is tenyészik. 



Faunaterületünkön nagyobb mennyiségben csak a 

 miskolezi szőli'íliegyeken fordul elő, hol 1875. szeptember 

 első felében száraz fatörzseken sütkérezve lígy kifejlett, 

 mint álcza állapotban észleltem. Azonkívül még csak a 

 budai liegyekoii, Nagyvárad vidékén s Temesmegye ho- 

 moktalaju pusztáin Grebeuácz körül találtatott — má- 

 justól kezdve — egyes példányokban. 



4. L. PUNCTATOGUrT.ITVS FAIUt. 



Niger; thorace, hemelytris, apice imo scuteUi, limbo 

 aiitico prostethii. segmentis (piarto ct (piiiito vontralibus 



(•oiinexivoipu' niinis: tlioracis parte postcriore, medio 

 intorru]ita , luncula jiniviuscubi (ililoiiga pone médium 

 elavi, macula rotuiubitii iiicdia iir(i]ie luarginem eostalem 

 corii, nec non maculis eoniiexivi nigris; inombrana nigi-a, 

 angulo basali interno, disco apicequo albido-maculata. 

 d*. 9- Long. 4.1—5. Lat. li— If "'/m. 



Variat segmeiitis vcntrahbus concoloribus. 



(/ime.c inmctaUuiiiUatHs Faisr. Spec. ins. II. p. 365. 

 161. (1781); Maut. ms. II. p. 300. 210. (1787); Eossi 

 Faun. etr. 11. p. 242. 1324. (1790). 



Lil!l(inis jiiiucidtiiiiiiitatiis Fabr. Ent. syst. IV. p. 158. 

 77. (1794); Syst. Ehyng. p. 224. 97. (1803); Latr. Hist. 

 nat. XII. p. 214. 8. (1804); Panz. Faun. Germ. llS.tab. 

 8; BuKii. Handb. II. 1. p. 299. 6. (1835); H.-Scii. Nom. 

 ent. I. p. 44. (1835); Costa Cini. Neap. cent. I. p. 42.5. 

 (1838); Blanch. Hist. des Ins. IIL p. 131.8. (1840); 

 Kolen. Mel. ent. II. p. 76. 41. (1815); H.-Scii. Wanz. 

 Ins. IX. p. 199. (1853). 



Lyi/aciis Schiiiiiiiiclii Schill Beitr. zur Ent. I. p. 60. 

 3. tab. 2. fig. 4. (1829); H.-Sch. Nom. ent. I. p. 44. 

 (1835); Wanz. Ins. IX. p. 199. fig. 985. (1853). 



Lytianix i/iiUatiis Ramb. Faun. And. II. p.l55. 3.(1842). 



Li/iiat'osuiiia punctato<iuttata Fieb. Em'. Hem. p. 167. 

 1. (1861). 



Fekete; torja, röptyui, pajzskájának csúcsa, előmel- 

 lének előszélé, hasának negyedik és ötödik szelvénye s 

 connexivunia vörösek; a törj utórésze, a olavuson egy 

 hosszúkás foltocska, a corium külső széle közelében pedig 

 egy gömbölyű folt, valamint a conuexivum foltjai feke- 

 ték; a fekete röphártj-a belső alapszögletén, közejiéu és 

 csúcsán egy-egy fehér folttal van jelölve. 



Hasi szelvényei egyes esetekben egészen egysziuüek, 

 feketék. 



Teuyészési térkőre Európa déli és keleti részére, to- 

 vábbá Algúra, sőt még Teneriifa szigetére is kiterjed. 



HazáiikliMu :i)irilist('ll cilitóberig a budai Sashegyen a 

 gyérebb fajokhoz tartozik; czriikiviil még csak I\ícli;iili;i 

 uál észleltetett. 



LYGAEOSOMA SPIN, 



E.S.S-. 11,'m. p. ;.^Ö4. (1840). 



Apterola MuLs. Alin. Síir. L'iH. Li/mi. JStíd. p. 368. 



Corpus obloiigum. Caput triaiigulare, eonvexum, pone A test hosszudad. A fej háromszögű, domború, a sze- 



oculos huud tumidum; tuberculis antenniferis extus ob- ' niek mögött nem duzzadt; a csápdudorok külvégszöglete 



3* 



