II. SYSTEMATIKÜS RÉSZ. 



27 



II. ALCSALAD. — SUBFAMTLIA H. 



Hist. des Ins. III. p. l.'il. '.i. (ISiO); Aii. ot Sérv. Hist. 

 des Hém. p. 259. 1. (1843); Costa Cim. Neap. ceut. II. 

 p. 32. 3. (1843); Kolen. Mel. ont. n. p. 91. G3. (1845); 

 Sahlb. Moh. Geoc. Fenn. p. 72. 2. (184-8); Fieb. Eur. 

 Hem. p. 204. 3. (1861); Stal Öfv. Vet.-Ak. Förli. 18r)2. 

 p. 223. 2; DouGL. et Scott Brit. Hem. I. ]). 235. 1. tab. 

 8. fig. 8. (1805); Voix. Tijdscli. voor Ent. Ser. 2. V. 

 p.294. 3. tíili. 12. fig.5. (1870). 



Ci/mi<.i iCi/iiiiis) clan'culiis FtoR Iiliyncli. Livi. I. 

 p.300. (i. (1800). 



('i/iiiiis ariílclliix lÍEUT. Ann. Soc. ent. Ser. 5. IV. 

 p. 5C0. 5. (1874). 



Sárgiis-szürke, szembetiinőlcg pontozott, röptj'űi és 

 potroha viliigosiibb színezetűek ; a második csápiziUék 

 rövidcbl) a barmadiknál, az utolsó csápizülék valamint 

 feje alul és melle sötétbarna ; a corium csúcsa kissé bar- 

 nás ; hasa széles vörhenyes szegélyzettel ; jjajzskája hossz- 

 ormó nélkül. 



Egész Eurójiiibau keletre a Volgáig és Kaukázusig, 

 valamint Algírban honos. 



Nálunk április végétől augusztusig száraz gyepes 

 helyeken néha gyakran található. LeUielyei: Budapest, 

 Pécs, Pality (Bács viii.). I'j-Szeged (Torontál vm.) ; 

 Homouna (Zemplén vm.), Szobráncz (Ung vm.) és a 

 máramarosi Pieti'osz-havas. 



KLEIDOOERUS WESTW. 



Intrud. Mud. Claasif. II. p. 122. (1840). 



ISCHNORHYNCHUS FlEB. Elír. Ili 



•III. p. h 



1 l-t 100. (IHGlJ. 



Corpus oblongo-ovatuni. Cajjut triangulare, sulcis 

 longitudinalibus destitutum ; tuberculis antenniferis 

 apiee haud prominulis; bueeulis percurrentibus, jione 

 médium humilibus. Rostrum coxas posticas multo 

 superans. Antennáé corpore líreviores, articulo primo 

 apicem capitis superaute, articulo quarto tertio lon- 

 giore. Thorax sulculis duobus transversis anterius in- 

 structus, hasi rotimdatus, margüie posteriore utrinque 

 anguste dejii'essus. Scutellum aequilaterum. Hemelytra 

 completa, hyalina , seriebus noiiiuiUis punctorum in- 

 structa, lateribus clavi parallelis, commissura scuteUo 

 breviore. Alarum areola liamo e véna subtensa emisso 

 mstructa. Oriíicia extrorsum longe extensis et apice 

 dentato-productis. Pedes mediocres, íémoribus iner- 

 mibus. 



A test hossztojásdad. A fej háromszögű , hossz- 

 barázdák iK'lkíil ; a csápdudorok külvégszöglete uem 

 nyúhk ki előre; az ajaklemezek a fej alsó részén egészen 

 végig vonuhiak, közepük mögött alacsonyak. A szipcsőr 

 sokkal nyúlik a hátsó csípőkön túl. A csájjok a testnél 

 rövidebbek, az első izülék a fej csúcsán túl nyúlik, a ne- 

 gyedik iziilék hosszabl) a liaiinadikuál. A törj, melynek 

 előrészén két haránt fekvő iiarázda van ln'vésve, utószé- 

 lén kerokitett s ugyanott oldalvást keskenyen lenyomott. 

 Apajzskaegyenoldalu. A röptyük tiikéletesen kifíjlődvék, 

 áttetszők s néhány pontsort viselnek : a mindenütt egyenlő 

 szélességű clavus xarrányszéle a pajzskánál rövidebb. A 

 szárnyhorog az alsó főérliől ered. A büzmirigy nyilasa 

 külső szélén fogidoinu karély alakjában hosszan nyúlik 

 kifelé. A lábak középszerűek, a czombok fegyA-erzetleuek. 



1. K. ItESEDAE PAS'Z. 



flavo-ferrugineis, articulo ultimo tarsoruin nigro. d". 9- 



Sordide testaceo-flavescens , supra cum pectore di- Long. 3i — i.J, Lat. li — 2 



stiucte punctatus, subtus cum sulculis transversis thoracis, 

 basi scutelli antennisque niger, harum articulis secundo 

 et tertio basi apiceque cxceptis, luteis; capite scutelloque 

 rufo-ferrugineis ; hemelytris griseo-flavesceutibus, niacu- 

 lis corii duabus minutis niediis et quatuor marginis api- 

 calis nigris vei nigro-fuscis ; limbo postico et maculis 

 pectoris ad coxas albidis ; aiiic(> abdominis pedibusque 



Variat anteunis luteis, articulis primo et secundo 

 basi, quarto totó nigris. 



I.íjliui'm Ili'si'iltic Panz. Faun. (lenn. iO. tab. 20; 

 Thüms. Opusc. ont. II. p. 184. 8. (1870). 



Lijijaciis ili.liiiinix Zett. Vet.-Ak. Hamll. 1819. p. 71. 

 20; Fali,. Suppl. cim. Síuc. p. 7. (1820); Hem. Suec. 

 Cim. p. 50. 4. (1829). 



