U. SYSTEMATIKÜS KÉSZ. 



28 



n. ALCSALAD. 



SUBFAMII.IA II. 



Phitororiit /iKucticuilis Fall. Heni. Snec. Cim. p. 95. 

 37. (1829). 



Hetero(iastcr reardac Schill. Beitr. zur Ent. I. p. 80. 

 tab. S. fig. 5. (1829); H.-Sch. Nom. eiit. I. p. 46. (1835). 



Cymiis Um'dae Burm. Haudb. II. 1. p. 292. 1. (1835); 

 Blanch. Hist. (les Ins. III. p. 131. 1. (1840); Costa Cim. 

 Neap. cent. II. p. 31. 1. (1843); Kolen Mel. ent. II. 

 p. 92. G4. (1845); Sahlb. Mon. Geoc. Fenn. p. 71. 1. 

 (1848); VoLL. Tijdsch. voor Ent. Sev. 2. V. p. 292. 1. 

 tab. 12. fig. 3. (1870). 



Cyimis (Lyctiis/ Eesedae Flór Rhyncli. Livi. I. 

 p. 290. 4. (1860). 



hrliiKirlii/iuliiis di<li/iiiiiíi Fieb. Eur. Hem. p. 199. 1. 

 (1801). 



hckiK.ihiinrlnis Ui'S.'dcw Stal Üi'v. Vet.-Ak. Förh. 1862. 

 p. 213. 1; DuuGi.. et Scott Brit. Ilrni. I. p. 233. 1. 

 tab. 8. íig. 7. (1805); Ent. montlil. Mag. II. p. 217. 

 (1866). 



Szennyes sárga, felül valamint mellén szembetünőleg 

 pontozott, alul a torján levő haránt barázdákkal, pajzs- 

 kájának tövével és csápjaival együtt fekete, a második és 

 liarmailik csápiiziilék, tövének és csúcsának kivételével, 

 sárga; feje és jjajzskája vörhenyes; röptyfii szürkés-sár- 

 gák, a coriiim közepén két, ntószéléii pedig négy apró 

 fekete vagy sötétbarna petty foglal helyet ; melle fehéres 

 utószéllel s a csipiők mellett fehéres foltokkal ; potrohá- 

 uak csúcsa és lábai ró'tsárgák, csak a koosák utolsó izü- 

 léke fekete. 



A csápok néha világosabb színezetűek, ugy hogy a 

 mindig feketén maradó utolsó izüléken kivül csak az 

 első és második csápizülék töve fekete. 



Földi'észünk csaknem valamennyi tartományán kivül 

 még Szibériában egészen Irkucskig és Kis-Azsiábau él. 



Hazánkban májusban észleltetett a következő lei- 

 helyeken : Budapest, Visegrád, Rozsnyó, Szeged, Derék- 

 egyháza (Csongrád vm.), Nagyvárad, Mehádia, Nagy- 

 Csűi' (Szebenszék). Mindenütt csak egyenként. 



HARMADIK ALCSALAD. 



BLISSINA STAL. 



Capnt i^arviim, minus latum ; jugis tylo distincte 

 brevioribus. Ocelli adsnnt. Thorax sulciilis trans- 

 versis anticis destitutuí5, postice haud convexo-de- 

 clivis. Membrana venisqiűnque simplicibusinstructa, 

 areola basali destituta. Hamus alarum e veua sub- 

 tensa emissus. Abdomen spiraculis segmenti sexti in 

 ventre, segmentoriim reliquoruni iu comiexivo i)Osi- 

 tis; sutiu'is ventralibus omnibiis margines laterales 

 attiiigentibus et utrinque rectis. 



A fej aránylag liiesiny, nem feltünöleg széles ; 

 a járomlemezek a fejbütyöknél szembetünőleg rövi- 

 debbek. A szemecsek tisztán kivehetők. A törj elöfelén 

 haránt fekvő barázdák nélkül, utószélén nem dombo- 

 rúan It'jtíis. A röphártya erezete öt egyszerű érből áll, 

 alapsejt nélkül. A szárnyhorog az alsó föérböl ered. 

 A hatodik potrohszelvény léglikai a hason, a többié 

 liedig a connexivumon helyezvék el ; a hasi varrányok 

 az oldalszéleket elérik s mindkét oldalon egyenesek. 



A potrohszelvények léghkamak elhelyezésén kivül 

 főleg azon sajátság jellemzi e csekély terjedelmű alcsalá- 

 dot, miszerint több neménél a mellső csipők izvápái 

 uem mint a töbl)i alcsaládnál az előiuell utószélén, hanem 

 annak líorongján állanak, az előmell utószélét tehát nem 

 érintik. Az Európában tenyésző 3 nem nálunk is előfor- 

 dul és egy-egy fajjal van képviselve. 

 1 (4). A mellső csipők izvápái az előmell korongján 



helyezvék el s az előmell utószélét nem érintik ; 



a mellső czombok fegyverzetleuek. 



2(3). A csápok hosszabbak, mint a fej és törj együtt 

 véve, a szipcsőr második és harmadik izüléke 

 egyenlő hosszú. — Isi-hnodciiius Fieb. 



3 (2). A csápok körülbelől oly hosszúak, mint a fej és 



törj együtt véve ; a szipcsőr harmadik izüléke a 

 niilsodiknál rövidebb. — Oiniuíjdiojiti rits Stal. 



4 (1 ). A mellső csipők izvápái az előmell utószélét érintik 



és itt nyitottak ; a mellső czombok alól egy kis 

 fogacskával fegyverezvék. — lllisxus Burm. 



