n. SYSTEMATIKUS EÉRZ. 



32 



rv. aIjCsalaji. 



SÜBFAMILIA IV, 



HENESTAEIS SPIN. 



Ess. Héiii. p. 228. (1840). 



Coipiis oblongum. Caput cum oeiüis tlionico latixis, 

 breviter triaiigulariter prominens ; bucctilis retrorsum 

 sensim altitudine decresceiitilius, pone insertionem anten- 

 naruni extensis. Antennao corpore breviorcs, avticiilo 

 primo ii.pieem cajiitis diiuidio sujierante, articiilo seouudo 

 tertio longiore. Eost.rnm coxas medias attinfíons. Tborax 

 trapezoidcus, sulculis duobus trausversis antt-rius in- 

 structus. Scutellum aequilaterum. Hemelytra completa, 

 abdominis ajiicem liand supt^rantia, marginibus latorali- 

 bus clavi parallelis. Pedes mcdiocres, femoribiis inermi- 

 bus, articiilo primo tarsoriim posticonim articulis duobiis 

 ultimis simul snmtis longiore. 



A test hosszudad. A fej a szemekkel együtt a torjnál 

 szélesebb, rövid háromszög alakjában előreuyiilt ; az 

 rtjakleraezek hátrafelé egyenletesen alacsonyabbak s a 

 csílpok töve mögé nyúlna.k. A csápok a testnél rövideb- 

 bek, az első izülék felényivel nyúlik a fej végén túl, a 

 második izülék a harmadiknál hossziibb. A törj ferdény- 

 ded, előrészén két haránt fekvő liarázdával. A pajzska 

 egyenoldalu. A röptyük tökéletesen kifejlődvék s a potroh 

 végén túl nem nyúlnak, a claviis oldalszélei párhuzamo- 

 sak. A lábak középszerűek, a czombok fegyverzetlenek, 

 a hátsó kocsák első izüléke hosszabb mint a két utolsó 

 izülék együttvéve. 



1. H. HAIJIJ'HIIA'S BÜRM. 



Sordide griseo-flaveseeiis, puberulus, snpra cum pe- 

 ctore remete nigro-punctatus; vertice et thoracis parte 

 anteriore utrinque, clavo pone médium et margine apicali 

 corii introrsum macula parva uigra notatis ; scutello, 

 auteiniis pedibusque plus minus nigro-conspersis, illarum 

 articulo basali nec non femoribus posterioribus supra 

 nigris; membrana sordide hyaliua, fusco-venosa, inter- 

 stitiis venarum fusco-coiispersis, angiilo basali interno 

 albida; abdominis dorso et veutris basi nigris. d". 9. 

 Long. 5—6. Lat. \\—\l "Ím. 



Variat colore nigro magis extenso. 



Ci/iiiiis halophilus BuRM. • Handb. II. I . p. 292. 4. 

 (1835). 



HHci-oi/astfr Jaticepti Cukt. Brit. Ent. XIII. p. 597. 

 fig. 597. (18.36). 



Hencstarís Genei Spin. Ess. Hém. p. 230. (1840). 



Henestaris Spinolai' Costa Ann. Soc. ent. Sér. 1 . X. 

 p. 304. (1841); Cim. Neap. cent. II. p. 30. 1. (1843); 

 Am. et Sekv. Hist. des Hém. p. 250. 1. (1843); Fieb. 

 Em-. Hem. p. 174. (1861). 



Hcnestavis Iiüpaniis Ramb. Faun. And. 11. p. 145. 

 (1842). 



Ci/iiiKs latia'ps H.-HcH. Wanz. Ins. IX. p. 203. 

 (1853). 



I liiirstdiix liiiici'jia DoiuiL. et fScoTT Brit. Hem. I. 

 p. 229. 1. tab. 8. fig. 5. (18G5). 



Szennyes szürkés-sárga, kissé polyhedző, felül vala- 

 mint mellén szétszórt fekete pontozással ; fejtetőjén s 

 torjának előrészén oldalvást, valamint a clavus közepe 

 mögött s a corium utószélén befelé egy-egy kis fekete 

 foltocska foglal helyet; pajzskája, csápjai és lábai kisebb- 

 nagyobb mértékben feketén pettyezettek, a csápok első 

 izüléke valamint a hátsó czombok felül feketék ; szennye- 

 sen áttetsző röphártyájának erezete barna, az erek között 

 fekvő téresek barnásán pettyezettek, a belső alapszöglet 

 fehéres ; potrohának háta s hasának töve feketék. 



A sötét színezet néha erősebben van kifejlődve. 



Augolországtól déh'e Algnig, Spanyolországtól ke- 

 letre a Volgáig elterjedt faj, mely színezetének változé- 

 konysága miatt a legkülönbözőbb nevek alatt katott le. 



Hazánkban július közepétől szeptember végéig főleg 

 Chenopodium-félék körül taláUiató. Alcza-áUapotban 

 augusztus elején észleltem a szegedi Fehértó szikes 

 partjain tenyésző sós növények f /SV/ío/jccíá snlsa ) tövében. 

 LeUielyei : a budai kincstári erdő, a pesti Rákos, a 

 szegedi Fehértó és Szatymaz (Csongrád vm.), a palityi 

 sóstó partjai (Bács vin.), Oros (Szabolcs vm.), Kolozs- 

 vár, Tövis (Alsó-Fehér vm.) és az erdélyi Mezőség. 



