n. SYSTEMATIKUS KÉSZ. 



42 



Vn. ALCSiVLAD. — SUBFAUnLIA \T3. 



Stenogaster Hm'nlattis H.-Sch. Wimz. Ins. IX. p. 214. 

 (1853). 



Microplax inhrnqitiisFiKB. Eur. Hem. p. 208. 2. (1861 ). 



Fekete ; röptyűi halvány sárgásszürkék, a clavus var- 

 ránya, valamint a corium utószele és két belső ere utó- 

 felén keskenyen barna, a röpliártya áttetsző, aUg észre- 

 vehetőleg barnás, barna-eres; mellén a csípők mellett 

 levő foltok és a bfízmü-igy nyílásai fehéresek ; a másodílv 



csápiziilék, tövét és csúcsát kivéve, a czombok csúcsa, 

 a széles fehér gyűrűvel diszitett lábszárak s a két első 

 kocsa-izülék rozsdasárgák. 



Tenyészési térköre Német-, Franczia- és Olaszország- 

 tól Dél-Oroszországig s Kis-Ázsíáíg terjed, sőt Fieber 

 szerint Egyptomban is előfordul. — Az egész magyar 

 faunaterületről cdtlig egyetlen egy himpéldány ismeretes, 

 melyet 187i. június 18-án a budai Gellérthegy déli lejtő- 

 ién találtam. 



METOPOPLAX FIEB. 



Km: llnii. p. 53 ci 207. (1861). 



Corpus oblongum, depressnin , puboruhun. Caput 

 basi thoracis distincte augustius ; tubercuUs autenniferis 

 extus in lobum dentiformem curvatum, extrorsum pro- 

 miiiulum, productis; tylo maris prope apicem processu 

 laminiformi porrecto instructo ; bucculis longissimis, totis 

 acute et sat alté elevatis, liasin capitis attingentibus vei 

 subattingentibiis. Antennáé articulo primo apicem capi- 

 tis haud attingente. Kostrum mesostethii médium attiu- 

 gens, articulo primo longe pone médium capitis extenso, 

 articulo secundo coxas anticas attingente. Thorax trans- 

 versim levissúue convexus , depressiusculus , antrorsum 

 sensim distincte angustatus, lateribus in medio haud 

 sinuatis. Scuteilum subtransversum. Hemelytra com- 

 pleta, clavo lateribus parallelis instructo, seriatim punc- 

 tato, seriebus duabus exterioribus ad sutiu'am appropin- 

 quatis; membrana magna, laté valvante, venis quatuor 

 simplicibus instructa. Pedes medioeres ; femoribus anticis 

 subtus spinis duabus armatis, spina anteriore majoré. 



A test liosszuilad, lapos, kissé szőrös. A fej szembetii- 

 nőleg keskenyebb mbit a törj ; a csápdudorok kifelé haj - 

 lőtt nagy fogidomu karélyokat képeznek ; a fejbütyök a 

 Ilimnél csúcsán lemezidomu szélesedéssel; a hosszú ajak- 

 lemezek szembetünőleg és határozottan emeUsedettek s 

 egészen a fej tövéig érnek. A csápok első izüléke nem ér 

 a fej csúcsáig. A szipcsőr a középmell közepéig ér, első 

 izüléke jóval a fej közepe mögé uyúhk, második izüléke 

 pedig a meUső csípőkig ér. A törj haránt hányban igen 

 gyöngén domború, kissé lenyomott, előfelén egyenletesen 

 szűkült, oldalszélem nem öblös. A pajzska csaknem ha- 

 rántos. 



A röptyűk tökéletesen kífejlődvék; a párhuzamos 

 oldalszélekkel bhó clavus pontsorokkal, melyek közöl a 

 két külső sor a varráuyhoz közeledett ; a nagy röphártyák 

 szélesen fedik egymást, erezetük négy egyszerű érből áll. 

 A lábak közéjiszerüek ; a meUső czombok alól két tövissel 

 fegyverezvék. 



1. M. DITOMOIDES COSTA. 



Niger ; hemelytris pallide griseo-flavesccntibus, venis 

 duabus interioribus corii posterius margineque imo api- 

 cali nigro-fuscis, membrana hyalina, fusco-venosa; anten- 

 narum articulo secundo, basi apiceque exceptis, flavo- 

 ferrugiueo; pectoris maculis ad coxas, orificiis tibiisque 

 albidis ; fulcris et geuicuhs imis nec non basi apiceque 

 tibiarum tarsorumque articnlis duobus basalibus fuscis. 

 d-. ?. Long. 3-35. Lat. J-í '%.. 



l'acJii/iiienis (Utuiiiiiidcx Costa Cim. Neap. cent. II. 

 p. 3C. 13. tab. 3. fig. 8. (1843). 



Cijiiiiiít Orii/diii KoLEN. Mel. ent. II. p. 90. 61 . tal). 10. 

 fig. 19. (1845). 



Stenoíjastfr ilittnnnidfx H.-Sch. Wanz. Ins. IX. p. 216. 

 fig. 964. (1853). 



Metopiipla.r (litmiiiiiili's FiEB. Eur. Hem. p. 207. 

 (1861). 



Fekete; röptyűi halvány sárgás-szürkék, a corium 

 utószéle és két belső ere utófelén barnás-feketék, a röp- 

 liártya áttetsző, barna-eres; a második csápizülék, tövét 

 és csúcsát kivéve, rozsdasárga ; meUén a csipők mellett 



