H. SYSTEMATIKUS RÉSZ. 



49 



MII. ALCSALÁD. — SÜBFAinLlX \1n. 



!. D. Fn.lCTICOLLIS_ SCHILL. 



Nigl-icíins ; iuitcmianuii articulis secumlo et tertio, 

 ixpicc exci'pto, fusco-testaceis ; margiiic angusto aiitico 

 loboqnc i)().stico fusco-maculato tlioriicis, apice macu- 

 lisípio (luabus niimitis iiu'diis Kc-ntclli, limbis posticis 

 pro- et metastetliü, liiubo aiií^'ustissimo abiloiiiiuis, ucc 

 11(111 pcdibus l'ciTugiiieo-flavescentibus ; foiuoribus auticis 

 subtus spiui.sduabus majoribus et spiuulisnomaülismiim- 

 tissimis aniiatis, tibiis auticis rectis ; Lcmclytris sordide 

 flavo-albidis, fusco-pímctatis, marfíinc costali maciila- 

 que apicali jiropc augnbim iuteriiuiii e<ivii bicvibus, palli- 

 dis ; ineiubraua infuscata, pailidd-vcnosa. cT. ?. Loiig. 

 5— 5i. Lat. n-\k '"/".. 



I'acliiiiiii'nis friirtlriillis SciüLL. Beitragc ziir Eut. I. 

 p. 82. 27. tali. 7. tig. G. (1829); Haiin W-aiiz. Ins. I. 

 p. 6f). íig. iO. (1831); H.-Scii. Nom. ent. I. p. 44. 

 (183.5). 



riiiritiiiifr'is fi-(tr/inillis Sahlb. Moh. ücoc. Fenn. 

 p. 70. I. (ISiS); FiEB. Eur. Heiu. p. 172. 3. (1861); 

 DouGL. et ycoTT Brit. Hcm. 1. p. 170. 1. tab. ü. fig. 5. 

 (18(i.j). 



l'ürliijiiuriix iiisictKs 13üu. Vet. -Ak. Handl. 184!). 

 p. 250. 



Pdcliiiiiiniis I l'Uíciiiiiirnisj /idcticnllis Flor lílij'ueb. 

 Livi. L 1^ 220. 2. (1860). 



riocivmcrafractinjlliíí tÍT?\i. (ifv. Vet.-Ak. Förli. 1862. 

 p. 214. 2. 



Lijiiacas fi-(ii-tic(ilHs Thojis. Opusc. ent. II. p. 194. 33. 

 (1870). 



JUplowitiis/ractinilli.'i Stal ÖIV. Vet.-Ak. FörL. 1872. 

 p. 51. 



Feketés; csápjainak nuísodik és barinadik iziilékc, 

 tövét kivéve, sárgásbarna ; torjának keskeny előszélé és 

 barnafoltos utofele, pajzskájának csúcsa és közepén két 

 apró foltocska, továbbá elo- és iitómelléuek utószéle s 

 hasának keskeny szegélye lábaival együtt rozsdasárgák ; 

 mellső czombjai alól két nagyobb tövissel és több igen 

 apró tüskével fegyverczvék, mellső lábszárai egyenesek; 

 röptyűi szennyes világos-sárgák, barnán pontozottak, a 

 corium külszélén és belső szöglete mellett azonban simák 

 és \'ilágosabb színezetűek; bíu-nás röpbártyája világo- 

 sabb erezettel. 



Európa legtöbb tartományában, különösen éjszak felé 

 tenyészik. — Nálunk ritkább mint másfelé és eddig csak 

 Budapest, Puszta-Peszér (Pest vm.) és Tövis (Alsó- 

 Fehér vm.) körül találtatott egyes példányokban. 



LIGYROCORIS STAL. 



(")j'r. IV/-.I/,. /•'-„■//. l.S?;^. p. -U. 



('(ir|ins (ibl(iiiL,'niii. ('aput triaiigularc ; tuberculis 

 antfiniilVris obtusis. liostrnni articulo tcrtici (juarto 

 niulto longiore. Antennáé baud pilosae, arlicnlo ])riuio 

 apiceni capitis vix snperantr. Thorax apice coliari amin- 

 lit'ornii angusüi instructus, medio vei ponc iiicdiiuii di- 

 stincte constrictus, emarginaiura lateraU a strictura for- 

 mata, distincte angiüata, lateribiis teretibus, obtuse con- 

 vexis, innnarginatis. Scutelluui triaiigulare. Hemelytra 

 completa, prnllila. l'rostctbiiuu intra. luargines latei'ales 

 impressionií lincari destitutum. Venter segmentis secundo 

 et tertio disco utrüique pone acctabula vitta transversim 

 densesubtilissiine(iuestrigosadenudatainstructis; macula 

 opaca posteriore laternni segiuenti (piarti a macula anteri- 

 orc longissimc rcmota, ad marginem posticum segmenti 

 appropincpiata. l'edes medioeres ; femoribus anticis in- 

 crassatis, subtus antice spinis duabus vei fribus majori- 

 bus et nonnullis niiiiutissimis arniatis ; tarsis posticis 

 articuld piinio ullicnlis duobus apicalibus ^imul sunitis 

 duplo longiore. 



A test hosszudad. A fej liáromszögü ; a csiípdudorok 

 tompák. A szipcsőr harmadik izülékc a negyediknél sok- 

 kal hosszabb. A csápok nem szőrösek, első izülékük ahg 

 nyúlik a fej végén túl. A törj elől gyürüidonui keskeny 

 nyakörvvel van ellátva, közepe táján szembetünőleg 

 szűkült s a szűkülés által képezett oldalvásti bemetszés 

 szembetünőleg szögletes; oldalszélei tompák, nem pár- 

 kányoltak. A pajzska, háromszíigü. A nijityük tökélete- 

 sen kifejlődvék és párhuzamosak. Az előniell oldalszé- 

 lcin belől vonalidomu barázda nélkül. A második és 

 harmadik hasi szelvény közepén két igen finoman és sü- 

 nüeu haránt-rovátkolt csupasz sáv látható; a negye- 

 dik hasi szelvény oldalain levő két homályos folt kö- 

 zöl a hátsó igen távol áU az elsőtől s a szelvény utó- 

 széléhez közeledett. A lábak középszerűek ; a vastago- 

 dott meUső czombok alól két vagy három nagyobb és 

 több apróbb tövissel felszereltek ; a In'itsó kocsák első 

 izüléke kétszer oly hosszú, mint a má.soililv és harmadik 

 izülék együttvéve. 



Huuv.vm »íí/,a: aiA(.iV.vJtoHszA(i i.ycíakidai. 



