n. SYHTEMATIKUS HÉSZ. 



62 



\TII. ALfSALÁD. — SÜBFAMIIJA \atl. 



]'<irJiiiiiicnis nirrris H.-ScH. Wauz. Ins. VI. p. 57.fig. 

 618. (184á). 



La.siosoDiiis enercis Fieb. Eiir. Hem. p. 18G. (1861); 

 DouGL. et ScoTT Ent. moiitlil. Mag. VIII. p. 26. 1 . (1871 ). 



Fekete, fényes; csápjai, az utolsó izüléket kivéve, 

 szipcsőre és lábai sárgák ; torjáuak utófele röptyüivel 

 együtt sárgás-barnák, röpliártyája sárgás; t'ejbütyökje, 



valamint mellén a keskeny elcíszél s a csipok mellett 

 levő foltok és a potroli vége rozsdasárgák. 



Igen ritka faj, mely eddig Angol-, Dán- és Franczia- 

 országban, Ausztriában és a Svájczban, de mindenütt 

 csak egyes példányokban észleltetett. Hazánkból is csak 

 egy nó'stényt ismerek, melyet Frivaldszky János 1853- 

 ban a mehádiai Herkulesfürdőuél gyűjtött, és mely jelen- 

 leg a magy. nemz. múzeum" gyűjteményében őriztetik. 



ACOMPUS FIEB. 



Etir. Hem. p. 48 ct 186. (18G1J. 



Corpus oblongo-ovatum. Caput transversiim , parte 

 apieali tlioracis distinctissime latius ; oculis maguis, ultra 

 latéra apicis tlioracis valde prominuüs. Kostrum coxas 

 iutermedias attingens, articuüs tribus aiiicalibus longi- 

 tudine subaequalibus. Antennáé articulo liasali capitis 

 apicem vix superante. Tliorax trapezoideus, punctatus, 

 marginibus lateralibus carinatis, liaud dilatatis, antror- 

 sum seiisim le\dssime , apice baud fortiiis rotundatis. 

 Scutellum aequilaterum. Hemelytra completa vei abbre- 

 viata, tota punctata; clavo triseriatim pímctato; venis 

 exterioribus membranae véna transversa baud conjunctis. 

 Venter sutura tertia tota subrecta; macula ü2iaca poste- 

 riore laterum segmeuti quarti a macula anteriore longis- 

 sime remota, ad margiuem posticum segmenti appropin- 

 quata. Pedes mediocres; femoribus anticis leviter iucras- 

 satis, iuermibus. 



A test bossztojásdad. A fej haráutos s a törj előfelé- 

 uél szembetünőleg szélesebb ; a nagy szemek a törj elő- 

 szögletein túl tetemesen kiállók. A szipcsőr a középső 

 csípőkig ér , három utolsó izüléke körülbelől egyenlő 

 bosszú. A csápok tő-izüléke a fej csúcsán alig nyúlik 

 túl. A törj ferdéuyded, pontozott; oldalszélei ormósak, 

 nem szélesedettek, előfelé egyenletesen és igen gyöngén, 

 az előszögleteken sem erősebbeu kerekítettek. A pajzska 

 egyenoldalu. A röptyűk tökéletesen kifejlődvék vagy jjedig 

 durványosak, egészen pontozottak ; a clavus három pont- 

 sort visel ; a röpbártya külső erei nincsenek haránt futó 

 ér által összekötve. A harmadik hasi varrány egészen 

 egyenes ; a negyedik hasi szelvény oldalam levő két ho- 

 mályos folt közöl a hátsó igen távol áU az elsőtől s az 

 illető szelvény utószéléhez közeledett. A lábak középsze- 

 rűek ; a kissé vastagodott mellső ezombok fegyverzetleuek. 



1. A. RUFIPES WOLFF. 



Niger, subnitidns, vix puberulus, fortiter punctatus; 

 antemiai'um ai-ticulis secundo et tertio pedibusque, iiiter- 

 dum etiam ano, flavo-testaceis ; rostro et tarsorum arti- 

 culo apieali nigro-fuscis ; hemelytris testaceo-albidis, 

 fusco-punetatis, posterius fusco-maculatis, abbreviatis, 

 niembrana rudimeutaria. cf . 9. Long. 34— 4 J. Lat. 



1—1 A "im. 



Variat femoribus anticis vei oninibus, liasi aiűceque 

 excejjtis, nigris. 



Lyijai'Kx nirijics Wolff Ic. cini. IV. p. l.M. tig. Ii5. 

 (1804); Thoms. Opusc. ent. II. p. IS,'",. II. (1870). 



Ojilttlialiiiiciis lonifrrtif ScHiLL. Beitr. zurEnt. I. p. 03. 

 3. tab. 2. fig. 3. (1829). 



l'di-lii/iiitriis pallijics H.-ScH., Panz. Faun. Germ. 121. 

 tab. 2. 



Aphaniis pallijies H.-Sch. Nom. ent. I. p. 46. (1835). 



Geocúris hmict'i-ae H.-Sch. Nom. ent. I. p. 47. (1835). 



l'url,i/iii. ,liil,iiis Ramb. Faun. And. II. p. 152. 1 1 . ( 1 Si2). 



Beosiis clanttiix Bahlb. Mon. üeoc. Fenn. p. 67. 4. 

 (1848). 



l'acltijtii. Iiisiiiiudiis Bon. Vet.-Ak.HaiuU. 1859. p. 104. 



l'uchipiii'nis I l'arhiiiiicyus j clacatits Flór Rhynch. 

 Livi. I. p. 244. 8. (1860). 



Acdiiijiiis nijijH's Fieb. Eur. Hem. p. 186. (1861); 

 DouGL. et ScüTT Brit. Hem. I. p. 218. 1. tab. 8. íig. I. 

 (1865). 



(ij,/itluiliiiiriis riinpis Stal Öfv. Vet.-Ak. Förh. 1862. 

 p. 214. I. 



l'ucltijiiuniis ru/ipes Voll. Tijdsch. voor Ent. Ser. 2. 

 V. p. 275. 7. tab. 11. fig. 7. (1870). 



