II. SYSTEMATIKUK RÉSZ. 



68 



Vili. ALCSALÁI). — SUBFAMILIA Vtn. 



latis ; membraiia all)ido l'uscoqne variegata ; maculis ad 

 coxa.K, limbo postico segmentoruin pcctoris limboque 

 aiitico prostetliii sonlide albidis ; articulo i)riino tarsomm 

 posticoniin articulis dnobns apicalilius simul sunitis vix 

 loiigiore. rf . ?. Long. ík—i). Lat. 1|— 1| '"/'". 



Variat autemiai'uiu ai'ticnlis secnudo ct tertio sordide 

 rufo-testacois. 



Lyiiai/iif: ndiidiimis Fall. Mon. cim. 8nec. p. (55. 7. 

 (1807); Zett. Faun. lapp. I. p. 471. 0. (1828): Fall. 

 Hcm. Suec. Cim. p. 5i. 11. (1839); Zett. Ius. lapp. I. 

 p. 2Ü3. 7. (18iO); Thoms. Opiisc. eut. II. p. 197. 42. 

 (1870). 



J'iirJii/iiicnis iicbiilíi.vis ScHiLi.. Beitr. zur Eut. I. 

 p. 69. 8. tab. (3. fig. 5. (1829); HAHN.Waiiz. Ins. I. p.4G. 

 fig. 29. (1831); H.-ScH., Panz. Fauu. Germ. 121. tab. 7; 

 Nom. nit. I. p. 45. (1835); Voll. Tijdscü voor Eut. Ser. 

 2. V. p. 289. (1870). 



lUííjparochioiittis iichiilníihs Sahlb. Mou. Geoc. Feuii. 

 p. 56. 3. (1848). 



['((chiiuicrKx f l'di-hijiiifiiis I mliiiliisiiíi Floe liliyiicb. 

 Livi. I. p. 268. 22. (18GÚ). 



Trajic^omituít nflniUiíniK Fieb. Eur. Hem. p. 190. 1. 

 (1861); Stai. (")l'v. Wt.-Ak. Fcirli. 1862. p. 220. 1 rt J872. 

 p. 55. 



Hossztojásdad, fekete ; torjának oldalszélein merev 

 serték állanak; toi'jáuak oldalszéloi és utófele, pajzská- 

 jának utófeléu két ékidomu foltocska, röptyűi, tomjjorai, 

 czombjaiuak végső csúcsa és lábszárai sárgás-szürkék ; 

 torjának utófele röptyűivel együtt barnán pontozott, 

 ez utóbbiak azonkívül még barna, foltokkal tarkázottak; 

 röpliártyája fehér, sötétbarnával tarkázva; melléu az 

 egyes szelvények utószéle, az elűmell előszélé s a csipók 

 mellett levő foltok szennyes feliérek ; hátsó kocsáüiak 

 első izüléke csak valamicskével hosszabb, mint a két 

 utolsó izük'k együtt véve. 



A második és harnuidik csápizülék néha szennyes 

 rőtsárga. 



Éjszaki faj, mely főleg Eun'ipa hidegebb tájain és 

 Szibériában egészen Irkucskig honos. Ilazánkba.u nem 

 gyakori s én eddig csak az éjszaki felföldön észleltem. 

 Nevezetesen az 1869-ik év luárczius havában találtam 

 nehiíuy példányt Tornaniegyébou a koiujáti szőlőkben, 

 Göniörmegyébon pedig Rozsnyó mellett lehullott száraz 

 falevelek alatt és fák tövében ; hasonló körülmények 

 között gyűjtöttem legújabban 1875. október 22-éu Abauj- 

 inegyében a. forrói szőlőkben és jiedig nagy meunyiség- 

 lii'ii. Mavií egy izlien június közepén Pest mellett a 

 kerepesi temető közelében akadt reá. 



?. T. AGt^.STIS FALL. 



Ovahs , iiiger ; thoracis marginibus lateraUbus et 

 parte posteriore, hemelytris, limbis autico et postico 

 angustissimis prostetliii, linibo postico nietastethii raacu- 

 lisqne pectoris ad coxas ílavo-griseis ; scutello immacu- 

 lato; thoraco jiosterius hemelytrisque fusco-jiunctatis, 

 liis posterius fusco-maculatis ; meinbrana fusca, paUido- 

 venosa ; articulo primo tarsorum posticorum articulis 

 duobus ultimis simul sunitis longitudme subaequali. 

 d*. ?. Long. 4—5. Lat. 11—2 %. 



d" . Auteunarum articulo basali , articuhs duobus 

 basalibus rostri pedibusque flavescentibus ; macula pone 

 médium femoruin anticorum , aniiulo subapicali lato 

 femorum iiosteriorum , tibiis posterioribus tarsisque 

 uigris. 



? . Apice imo femoruin, üiterdum etiam tibiis anticis 

 íiavo-tcstaceis vei fusco-testaceis. 



Li/ii<u'iin si/lratiriix Panz. Faun. Germ. 93. tab. 16. 



Li/ijiifiis rtí/ccsífs Fall. Mou. cim. Suec. xi.66. 8. (1807) : 

 Zett. Faun. lapp. I. p. 471. 8. (1828); Fall. Hem. 

 Suec. Cim. p. 55. 12. (1829); Zett. Ins. lapp. I. p. 263. 

 9. (18i0); Thoms. üpusc. eiit. 11. p. 198. 44. (1870). 



I'<uhijiiicnis rtí/ri'.s</.s- ScHiLL. Beitr. zur Eut. I. p. 70.9. 

 tab. 6. tig. 6. (1829); Hahn Wanz. Ius. I. p. 25. fig. 15. 

 (1831); H.-ScH. Nom. ent. I. p. 45. (1835); Costa Cim. 

 Neap. cent. II. p. 34. 10. (1843); Voll. Tijdsch. voor 

 Ent. Ser. 2. V. p. 283. 16. tab. 10. fig. 10. (1870). 



Itlii/jiariiclirdiiiiis (iiin'sti.i Sahlü. Mon. Geoc. Fenn. 

 p. 56. 4. (1848). 



/ '(ichi/iiicnixf I'acliiiiiicni.'i ) (íí/;-('»íí.s- Flok Rhyuch.Livl. I. 

 p. 265. 20. (1860). 



Trajií'^miiitiix aiin-stis Fieb. Eur. Hem. p. 1 91 . 3. ( 1 861 ) ; 

 Stal Öfv. Vet.-Ak. Förh. 1862. p. 220. 2; Dougl. et 

 ScoTT Brit. Hem. I. p. 192. 2. tab. 7. fig. 2. (1865); 

 Stal Öfv. Vet.-Ak. Förh. 1872. p. 56; Lethierry Cat. 

 des Hém. du Nord. Éd. 2. p. 21. (1874). 



Trapezüiiotiis psnnuiiohius Garb. Bull. Soc. ent. Ital. I. 

 p. 117. (1869). 



Tojásdad, fekete; torjának oldalszélei és utófele, röp- 

 tyűi, mellén az előmell igen keskeny elő- és utószéle, az 

 utómell utószéle s a csipők mellett levő foltok sárgás- 

 szürkélc: pajzskája egyszinü ; tiirjiinak utófele, valamint 

 röptyűi barna pontozással, ez utóbbiak azoukivül utofe- 

 lükön sötétbarna foltokkal ; barna röphártyájáuak erezete 

 világos színezetű ; hátsó kocsáiiiak tő-izüléke körülbelül 

 oly liosszu, mint a második és luuniadik izülék együtt 

 véve. 



