n. STSTEMATIKUS ÜÍ'ISZ. 



75 



viri. Ai.rsAi.An. 



sTinFAsrií.iA vm. 



fi. r. riNi i.iN. 

 Oblongus, niger; iiiargiiiil)us liitcrillilms, plcrumqiio 

 ctiam autico, augustissimis parteque posteriore tlioraeis, 

 licmelytiis, limbo jiostico mctastethii et prostcthii, linjiis 

 ctiani liinljo antico, maculis pectoris ad coxas basique 

 tiliiariiiii aiiticaruin griseo-flavpsecntilms; thorace poste- 

 riiis liemelytrisquc nigi-o-pímctatis, clavo scriebus tribus 

 piuictoniiH, cluabiis exterioribus vcrsiis mcdiiim distanti- 

 bns, iiistructo, margiiio scutcUari i)igro-liiiibato, corio 

 poue médium propi' angulum iiitcnmm luacula rhombea 

 iiigi-a; membraua fusca, margiue obsolete albido-macii- 

 lata ; fcmoribus auticis siibtus spina unica armatis. (f .% . 

 Loiig. 7—8. Lat. 2J-2| %. 



Ciiiii'.r l'ini LiN. Faim. suoc. Ed. 2. p. 2.j5. 956. 

 (17(il); PüDA lus. Mus. Graec. p. 59. 23. (1701); Lin. 

 Synt. mit. Ed. 12. I. 2. p. 729. 90. (1707); De Geer 

 Mém. III. p. 278. 22. tab. 14. fig. 22. (1773); Fabe. 

 Syst. Elit. p. 722. 124. (1775); Goeze Eut. Beytr. II. 

 p. 218. 90. (1778); Fabr. Spcc. iiis. II. p. 307. 173. 

 (1781); Maut. ins. II. p. 302. 227. (1787); Gmel. 8yst. 

 iiat. I. 4. p.2177. 90. (1788); Eossi Pami. etr. II. p. 243. 

 1328. (179U). 



C'iiiir.r nilliniia Schkank Eli. ins. Austr. p. 287. 553. 

 (1781). 



l.illfun Pini Fabr. Ent. syst. IV. p. 103. 97. (1794); 

 SciiELLENBERG Helv. Waiiz. tab. 2. fig. 2. (1800); Wolff 

 le. cim. II. p. 74. fig. 7Í. (1801); Fabr. Syst. Eliyug. 

 p. 229. 125.(1803); Latr. Hist. iiat. XII. p. 210. 13. 

 (1804); Fall. Moh. cim. Suec. p. 04. 5. (1807); Zett. 

 Fami. lapp. I. p. 470. 5. (1828); Fall. Hem. Suec. Cim. 

 p. 51. 0. (1829); Zett. Ius. lapp. I. p. 203. 0. (1840); 

 Thüms. Opusc. eiit. II. p. 190. 40. (1870). 



Liii<ieii.s pini Walck. Faun. Paris. II. p. 346. 4. 

 (1802). 



l'arhijiiicnis jiiiii ScHiLL. Beitr. znr Ent. I. p. 04. 1. 

 tab. 5. iig. 3. (1829); Hahn Wanz. Ins. I. p. 38. fig. 25. 

 (1831); BuRM. Haudb. H. 1. p. 209. 9. (18.35); H.-Sch. 

 Nom. ent. I. p. 44. (18.35); Kolen. Mel. ent. II. p. 78. 

 44. (1845); Vüll. Tijdsch. voor Ent. Ser. 2. V. p. 282. 

 15. tab. 11. fig. 1. (1870). 



.i/'/iKiiiis jiiiii Costa Cim. Ncap. ccnl. I. p. 43. 3. 

 (1838). 



Itlujiiannliioiiiiis pini Am. ot Sérv. llist. des Ilém. 

 p. 254. 2. (1843); Sahlb. Mon. Gcoe. Fenn. p. 55. 1. 

 (1848); FiEB. EiU'. Hem. p. 195. S. (ISdl); Stal ÖlV. 

 Vet.-Ak. Förh. 1802. p. 221.2. 



l'm-hiimerus ( l'achywcrux I /'/»/ Fi.íhí lUiyiich. Livi. L 

 p. 269. 23. (1860). 



Cali/ptiynatii.t /'/»/ Dotigl. ot Siott Brit. Hem. I. 

 p. 173. 2. tab. 0. fig. 0. (1805). 



Hosszudad, fekete; torjának igen keskeny oldalszélei, 

 többnyire egyszersmind előszele, valamint egész utAfele, 

 továbbá röptyüi és mellén az előmell clo- és uté)széle, az 

 utómeU utószele s a csipűk mellett levó foltok mellső 

 lábszárainak tövével együtt sárgás-szürkék; torja utö- 

 feléu, röptj'űi pedig mindenütt feketén pontozottak ; 

 a pajzs-szélén fekete szegélyű clavus liárom pontsorral, 

 melyek közöl a két külső sor közepe táján egymástól 

 eláll; a corium belső szögleténél egy dülénydcd fekete 

 folt vau elhelyezve; sötétbarna röphárty;ija szélén alig 

 észrevehetőleg fehér pettyes; meUső czombjai alól csak 

 egy tövissel fegy vérzettek. 



Egész Európában honos faj , mely keletre Szibériában 

 Ii-kucskig, a Kaukázuson túl pechg egészen Perzsia hatá- 

 ráig van elterjedve, sőt még Madeü-a szigetéről is isme- 

 retes. — Nálunk a telet tökéletesen kifejlett állapotban 

 töltvén, egész éven keresztül található és hegyen-völgyön 

 mhidenfelé igen gyakori. Mint a mehádiai Herkulesfürdő 

 felett emelkedő Domoglet hegyen tapasztaltam, az 

 előbbi faj társaságában még 1500 méternyi magasságban 

 is tenyészik. 



LeUielyei: Budapest és a pilisi hegység (Pest \in.), 

 Beszterczebánya, Tátrafüred, Eozsiiyó, Jólész (Gömör 

 vm.). Torna, Áj és Komjáti (Torna vm.), Kassa, Csány, 

 Forró és Eásouy (Abauj vm.); Miskolcz, Nagy-Mihály 

 (Zemplén vm.). Kőrösmező (Máramaros vm.), Nagy- 

 várad, Valkó vár romjai (Ki-aszna vm.), Szükerék (Belső- 

 Szolnok vm.), Kend (Doboka vm.), Kolozsvár, Felgj'ógy 

 (Alsó-Fehér vm.), Kerczesóra üveggyár (Fogai-asvidék), 

 Nagy-Csüi- és Szász-Ujfalu (Szebeuszék), Mehádia, Ora- 

 vicza, Franzdorf (lű-assó vm.), Baziás, Ulma (Temes 

 \nn.), Zági-áb és az ogulüii végezred területén fekvő 

 Josefsthal. 



7. P. VULOARIS SCniLL. 



Oblongus, niger; tlioraeis parte posteriore, hemelytris, 

 limlio postico prostcthii et metastethii iiiaculisque pecto- 

 ris ad coxas ihlute griseo-flavescentibus : thorace posto- 

 rius hemelyti-isque nigi'o-punctatis, clavo seriebus tribus 

 punctoruin, duabus exterioribus versus médium distnnti- 

 bus, iustructo, margine scutellari nigro-liinbato, corio 

 iutus pone médium maeula nigi-a. ponc hanc macula 

 subapicah albida ; membrana fusca, apice albido-macu- 

 lata; hasi articuli antenuiU'Uui secundi, fulcris posterio- 



10' 



