II. SYSTEMATIKT'S IIHSZ. 



■77 



Vm. ALCSAI.AD. — KUÜFAMII.IA MIT 



culis tarsoium diiolms apicalibus, iuigulis posticis tliorii- 

 cis, liiu'dlii iuite uieiliuui niaculaque pone médium coiúi 

 iiijíiis; uiacula corii siibiipicali pouo maenlam uiiíram, 

 maciila apicali mem)n-anae nigro-fuscao, nec non limbo 

 postico scgmeutorum poetoris maculisqnc ad coxas íilbi- 

 dis ; fonioribus anticis subtiis sj'úiis pluribus, una maxinia, 

 armatÍK, posterioribus snbtus postico spiimlis, postieis 

 propo apiconi spina cuivata piaeditis. cf. ?. Long.5 — G. 

 Lat. 1^— U '"/»• 



Ciiiir.r rííjf'cr Thunk. Nov. ilis. spcc. III. ]). .Ml. tali. 3. 

 tig. 70. (ITsi); (ijiKL. Syst. \uú. I. i. p. -2\1'.\. «!). 

 (1788). 



Lilfiaciix pi-ilrsiiis Panz. Faun. (iorm. !)^. tab. li; 

 Thoms. ()i)nse. cnt. II. p. 101. 20. (1870). 



Alíjdiis cajf'iT Thlinií. Hem. rostr. cap. III. p. 3. 

 (lS2á). 



I'iiihi/i/iiriif! jicilistn's SciiiLL. Bcitr. ziu'Ent. I. p.7(). 10. 

 tab. (',. Híx. 7. (182;)); Haiin Wanz. Ins. I. p. 02. 11^. 38. 

 (1831); BuKM. Handb. II. 1. p. 29G. 7. (183r)); H.-Sch. 

 Nom. ent. I. p. 4i. (1835); R.\mb. Faun. And. II. p. 1.jO. 

 7. (1842); KoLEN. Md. ent. II. p. 80. 47. (1845). 



Aji/uiHiis pcdestiis Blanch. Hist. des Ins. III. p. 133. 

 7. (1840). 



l'acliipiicnis iiixiiinis Bon. üi'v. Vot.-Ak. Förli. 1852. 

 p. .53. 5. 



I'aclii/tiicni.'i í l'íirlii/iiirnis / jnilistn's Flór. Rliyncli. 

 Livi. I. p. 275. 25. (18G0). 



niii/jnirochruiiiKs iiiKmliilns Dohrn Ent. Zeit. XXI. p. 

 IGO. 17. (18G0). 



lUiiljiarocliniimis iifdcstrix Fieb. Em'. Hem. p. l',(5. 11. 

 (18G1); Stál Vet.-Ak. FoHi. 18G2. p. 221. 5. 



( '(iliijitíni'itiis /icitfstn's Dou(iL. et Scott Brit. Hem. I. 

 p. 17i.. 3. (18G5). 



Hossziiíbid, fekete; csápjainak első iziilrke csúcsán, 

 niílsodik izülékc pedig egészen, nem különben toijiínak 

 utófele i'öptyííivel és lábaival együtt sárgák; czombjainak 

 csúcsa felé egy-egj' széles gyürü, mellső czombjai néba 

 csaknem egészen, valamint lábszárainak csúcsa és kocsái- 

 nak két vitolsó izüléke, további'i torjának utószögletei és 

 röptyüinek eló'felén egy vékony esik, közepe mögött pedig 

 egy belső szögletétől távol álló folt feketék ; ezen folttól 

 hátrafelé a corium utószéléhcz közel, valamint a barnás- 

 fekete röphártya csúcsán egy-egy fehér petty foglal 

 helyet; mellén az egyes szelvények utószele s a csipuk 

 mellett levő foltok szintén fehéresek; mellső czombjai 

 alól több apró tüskén kivül egy nagyobb tövissel fegyve- 

 rezvék, középső és hátsó czombjai pechg hiitúl több tövis- 

 kével, ez utóbbiak azonkívül csúcsukhoz közel még egy 

 görbült tövissel felszereltek-. 



Európa legtöbb tartományában, sőt még Algirl)an is 

 honos. — Hazánkban tökéletesen kifejlett állapotban 

 telelvén át, egész éven keresztül mindenfelé gyakran 

 található. Tavaszszal április első felében párosodik. Lei- 

 helyei: Budapest és a pilisi hegység (Pest vm.). Nyék és 

 Alsó-G öböljárás (Székes-Fehér vm.) , Balaton-Füred; 

 Miskolcz; Torna, Komjáti (Torna vm.), Kassa, Csecs, 

 Litkaés Forró (Abauj \in.); Parnó (Zemplén vm.); Deb- 

 reczen. Nagyvárad, Szeged, Üj-Szeged (Torontál vm.); 

 Szilágy-Nagyfalu (Ki-aszna vm.), Szükerék (Belső-Szol- 

 nok vm.), Kolozsvár, Segesvár, Szent-Erzsébet (Szeben- 

 szék), Mehádia és Baziás. 



BEOSUS AM. ET SÉRV. 

 llixl. (hs Ilriii. p. 254. (1843). 



DiEUCHES DoHRN l\ltt. Xrit. XXL p. lü'J. ílSGUJ. 

 ISCHNOTARSrS FlEl!. Klir. IIilll. p. ~>() ct 101. flSGlJ. 



Corpus oblongum vei elongatuni. Caput triangulare, 

 aequilaterum vei longius quam latius , thoracis autico 

 latius; tulierculis antenniferis a latere visis antrorsum 

 oblique declivibus. Ilostrum coxas intermedias attingens, 

 articulo soeundo ttrtio longiore. Antennáé nudae vei fere 

 inidae, articulo ]nimo capitis apieem parte plus quam 

 dimidia superante. Tliorax trapezoideus, margine autico 

 subrecto, marginibus lateralibus totis laminatis, haud 

 vei levissime sinuatis, apice leviter rotundatis. SeuteUum 



A test hosszudad vagy hosszúkás. A fej h.'íromszögü, 

 egycuoldalu vagy hosszabb mint szélesebb, a törj előszé- 

 lénél mindig szélesebb; a csápdudorok, oldalvást nézve, 

 előfelé rézsút lehajlók. A szi])csőr a középső csípőkig ér, 

 második izüléke hosszabb a iKirniadikuiil. .\ csápok egé- 

 szen vagy csaknem egészen csupaszok, első izülékük több 

 mint felényivel nyúlik a f(>j csúcsán túl. A törj ferdény- 

 ded, előszélén egyenes; oldalszélei egész kiterjedésükben 

 lemezesek, épen uem vagy csak igen gj'öugéu öblösek. 



