n. SYSTEMATIKUS líESZ. 



97 



IX. ALCSAI.AD. — SHHFAjni.IA IX. 



(ISiáO); Haiin Wanz. Ins. I. p. 19. tí^. I I • ( ls;!l ); Kolen. 

 Md. eiit. II. [1. fii). :«. (ISfö). 



AsU-miiia (íjitci-iiiii Spin. Esh. Hóm. p. 17s. I. (|S,'!7); 

 Costa Cim. Noap. cent. I. p. 48. 1. (1838). 



Axtiiiiiiia ii/iliiii Ulanch. Hist. (les Lis. III. p. l'J'.l. 

 tiib. 5. ii^'. I. (I8ÍO). 



I'!inli(ic(irix a/itirii.\ Iíuhm. Ilandl). II. I. p. i28(i. 1^. 

 {\h:í:>); H.-Sch. Níini. cnt. I. p. 43. {\S:í:)}\ Am. ct Hekv. 

 llist. (les Héui. p. ::í(i'.t. I. (184:5); Flór líliync-li. Livi. 1. 

 p. i2l::2. I.(IS(;(»): Imei;. Kur. Uciii. p. i(i;i. :!. (ISOl); 

 DouGE. et ScoTT lírit. lleni. I. p. HÜ. I. tali. li. íi>,'. 3. 

 (18ü5). 



Fekete, felül pontozott ; torjiin Viilaniennyi szege'ly, 

 i'íiptyüin a coriuni, mellen az egyes szelveuiyek utószele, 

 az olíjmell elő- és oklalszélei s a csípők mellett levő fol- 

 tok, valamint hasán az oldalszélek s a hatodik szelvény 

 utószéle vörösek ; a corium közepén egy gömbölyű nagy 

 fekete folttal, mely előtt töve felé még egy hasonló sziiiü 

 hossziikiís kis petty fekszik ; a corium azoukivül még 

 csúcs-szögletén is fekete ; röphártyája rendesen durváiiyps 

 vagy csak ritkán tökéletesen kifejlett és feketés-barna. — 

 A him első ivarszelvénye vörös; a nőstény ivarszelvényei 

 ellenben mind egyszinü feketék. 



Mindenfelé közönséges faj, mely a tágabb értelemben 

 vett eiu'()pai fanna-bii'odalomnak mind a hat területén 

 előfordul. Tenyészési térkörénck déli hatiírait Afrikában 

 a Hahara-sivatag, Ázsiában Jeruzsálem és Bagdad jelölik. 

 Hogy Szibériiíban mily messzire terjed délre és keletre, 

 még bizonyosan nem tudjuk ; e határvonal megállapitiísa 

 azonban a közép-ázsiai orosz cxpe(liti()któl bizvást 

 viírható. 



Mint mindenütt, ugy nálunk is igen közönséges. 

 Erről tanúskodik már azon körülmény, hogy ez az egyet- 

 len Lygaeida-faj, melyet köznépiüuk is ismer, és melynek 

 niihnik népies elnevezései vannak. E magyar tájnevek, 

 melyeket a "Természettudományi Közlöiiy« VI. köteté- 

 nek márcziusi füzetél)en vidékenként összeállitottam, a 



következők: IkhIíiIkÍucs, lidiluliárs, hmla, hodti liársi, liiiilí' Inic.'ii, 

 liiiih'cskf : xiiszlii-litiiiiii\ nii'ix-hiiiiár, <inliii(iiic:.-liiiii<ir : cc/vV- 

 híUi'i , rcn'í/iíilli'i : /Ki/ilnii/dr , iiiixí itniiiiliiluiiiiir , iiiisislidinir : 

 liiiliUfi'i : IxtcH liiiíjdikája. 



A telet tökéletesen kifejlett ;illapotban lolti, és mi- 

 lielyt az első melegebb napsugár kisüt, előbuvilí téli rej- 

 tekeiből. Falak és fák t()vében s niéis védett helyeken 

 nagy csapatokban sütkérezve tölti aztán napjait. Párzási 

 ideje iíprilis közepe táján kezdődik és eltart körül- 

 belül két li()napig. Alczáival június elejétől október köze- 



lUmV.VTlI OIZA: WAnVAllOUfiZÁU LVUAEID.VI. 



péig találkozhatni. A tökéletesen kifejlett rovar rendesen 

 durványos röpszervekkel fordul elő; de néha tökéletesen 

 kifejlett röphilrtyákkal biró i)éld;inyokra is akad az em- 

 ber. — Legmagasabban eddig a mehiídiai llerkulesfürdő 

 felett emelkedő Domoglct lejtőin észleltem. 



A magyar faunaterületen eddig a következő megyékben 

 észleltetett: l'est, Székes-Fehér, Tolna, Somogy, Zabi, 

 Veszprém, Komárom, (iyőr, Pozsony, Zólyom, Nógrj'td, 

 (iömör, Szepes, Torna, Abauj, Zemplén, Borsod, Sza- 

 bolcs, lühar, Ím'Ií(''s, Csongi';ld, 'i'enies, Szörény, Kraszna, 

 Belső-Szolnok, Kolozs, Torda és Alsó-Fehér ; továbbii 

 Segesvárszéken, valamint az egész szász földön ; Horvát- 

 országban Zágiáb, Szlavóniában Pétervilrad mellett. 



:.'. r. M.llUlIN.irUS KOhEN. 



Niger, supra punctulatus; thoraeis parte postei-iore 

 hemelytrisque castaueis velnigro-fuscis; margine laícrali 

 thoraeis et corii , plenuncpie etiam aI)dominis, limlto 

 postico segmcntoruin pectoris omnium, limbis autico et 

 lateraUbus prostethii, macuUs ad coxas, fulcris, geniculis 

 imis, tibüs nec non articulo basali tarsorum stramineis ; 

 membrana ru(hmentaria vei rarissime conipleta, uigri- 

 caute. d". ?. Long. 6^-7 J. Lat. 2—2^ "'/«. 



rf . Tibüs anticis subtus dcnticulatis. 



J'ltiti/fídMcr iiiariiúiatiis Kolen. Mel. ent. II. p. 8(i. .j(l. 

 tab. 10. íig. 22. (1845). 



I 'i/irliiiciiris fii.'n-ii-jiiiiKtatii.s Stal l'jiit. Zeit. XIX. 

 p. 182. 33. (1858). 



Pt/rrliiiciiiis )>iiiiiiiii((lii.s i''iEij. Eur. liiiii. p. KiJ. I. 

 (1801). 



l'iinh'iiiiiifi siltiiiriis KuseiiAK. Ilorae S. E. Itoss. IV. 

 p. 08. (18(>7). 



Fekete, felül pontozott; torj/mak utófele röptyűivel 

 együtt gesztenyebarna vagy bai'iiás-fekete ; a törj (^s 

 corium, sőt többn^Ti-e egj'szer.smind a potroh oldali>ár- 

 kányai, továbbjí mellén az egyes szelvények utószéle, az 

 előmell elő- és oldalszélei s a esipők mellett levő foltok, 

 tomporai, czombjainak v('gső csúcsa, lábszárai, nem 

 küliiiilien kdcs.-íiuak tő-izüléke szahuasárgák ; röphártyája 

 rendesen durványos, csak a Icgl'itkább esetekben tökéle- 

 tesen kifejlett és feketés. — A him mellső l:lbsziirai alól 

 fogacsoltak. 



Ezen kelet-em(ipai faj, melyet legelőször Kolenati 

 ismertetett nuíg a Kaukázusból, Nemet- és Olaszország- 

 tól kezdve eddig keletre Sziliériában egészen Irkucskig 

 észleltetett. — Hazánkban iíprihs elejétől július végéig 



