II. SYSTEMATIKUS HÍ'.SZ. 



102 



X. ALCSALAD. 



RÜBFAMTLIA X. 



pectoris iic'c non niacnilis ad eoxas ct orificiis flavo- 

 albidis ; coiiiioxivo pedibusqne iiigvo-maculatis ; lieme- 

 lytris interdnm parco fusco-guttatis , mcmbrana deco- 

 lore. .J. ? . Loiig. G— 7, Lat. 2— 2| '%,. 



cJ . Veutre iiigi'o, rufescentidimbato. 



9 . Veutre griseo-flavescente, basi vittisqiie duabiis 

 lateralibns iiigris ; segmentis ventralibiis qiiarto et quinto 

 postice profiiiide emarginatis, emargiiiatiiris bases seg- 

 meiitcinuu főre attingeiitibiis. 



Ht't('ni;i<ist(i- saliiiif ScHiLL. Beitr. zurEnt.-I. p. 85. 2. 

 tab. 3. íig. 3. (1829); H.-Sch., Panz. Faun. Germ. 135. 

 tab. IG; Nom. eiit. I. p. iG. (18.35); Burm. liaudb. II. 1. 

 p. 293. 2. (1835); Costa Cím. Neap. cent. II. p. 30. 2. 

 (1843). 



Fctcliijiiiiriis iiicniiit PiAMB. Fann. And. II. p. 152. K). 

 (18i2). 



Ilctii-iiiiüsiri- Wültlii KoLEN. Mel. ent. II. p. 89. GO. 

 tab. 9. íig. 18. (18.Í5). 



Vlatiiphu- Salriar FlEB. Elír. Hcm. p. 203. (1861). 



Halvány szürkés-sárga; csápjai, feje, torjának elő- 

 fele, jiajzskája és melle feketék; csápjainak első izüléke 

 csúcsán, második izüléke csaknem egészen (csak tövét 

 kivéve), valamint fejének oldalai rőtsárgák; fejtetőjének 



tövén egy kis petty, nem különben pajzskájáuak csiícsa, 

 torjának s mellén az egyes szelvényeknek valamennyi 

 széle a csipők mellett levő foltokkal és a bfízmirigy nyi- 

 lasaival együtt sárgás-febérek ; connexivuma és bíbai 

 fekete foltosak; röptyfíi nélia nelniny barna petytyel tar- 

 kázvák, röpliártyája azonban mindig sziutelen. — A bim 

 hasa fekete, csak szélein kissé vörhenyes. A nőstény 

 hasa szürkés-sárga, csak töve és két oldalvást húzódó 

 sáv fekete ; negyedik és ötödik hasi szelvénye utószóién 

 oly mélyen kimetszett, hogy a kimetszések csaknem az 

 illető szelvényeJcnek tövéig érnek. 



A Volga és a Kaukázus vidékeitől egészen Spanyol- 

 országig és Algirig van elterjedve. Ez uti'ibbi helyen 

 llatun környékén egy izbon oly nagy mennyiségben lépett 

 fel, hogy a levegőbe emelkedve egy hosszú keskeny fekete 

 felhő alakjában közeledett a város felé s ott aztán le- 

 ereszkedvén valann 15 napig a szó teljes értelmében 

 mindent ellepett. (V. ö. nEevue et Mag. de Zool.« 1870.) 



Hazánkban az éjszaki felföldön egészen hiányzik; a 

 délibb tájakon pedig május végétől szeptember elejéig, 

 leghdíább zsályán (Saliia pratensis ) elég gyéren talál- 

 ható. LeUielyei: a budai hegyek s a rákos-palotai erdő, 

 továbbá Szükerék (Belső-Szolnok vm.). Nagy-Csűr (Sze- 

 benszék) és Krassova (Ivi-assó vm.). 



