100 



en af de Kugler, der sad i Spidsen af Røret; og paa 

 samme Tid, som Kuglen forandrede Farve og derved 

 angav, at den gennemtrængtes af den Væske, hvormed 

 Anthophoraen blødgjorde den, gav denne sig til at bort- 

 tage Stykker af den, som den strax bragte ind i det 

 Indre«. Han har ligeledes set, at Gruskornene ere 

 vaade af en Væske, han kalder for »liqueur visqueuse«. 

 St. Fargeau omtaler til Slut, at A. parietina er den 

 eneste i sin Slægt, der danner et Ror uden for sin 

 Rede og fremfører som Grund hertil, dels at Bien strax 

 har Materialet ved Haanden til at danne Væggene 

 mellem Cellerne og lukke Reden, dels at det har Be- 

 tydning som Beskyttelse mod Snyltehvepse : altsaa de 

 samme Grunde, som Reaumur fremfører ved Omtalen 

 af Røret hos Odynerus. 



I den nyeste Tid har endelig Fahre i sine høist 

 interessante Skildringer af Snylterne hos Bierne ogsaa 

 givet nogle Oplysninger til Værtdyrenes Liv og saaledes 

 ogsaa for Anthophorernes Vedkommende anført nogle 

 hidtil ukendte Træk. Fabre retter saaledes den Fejl 

 hos Latreille, at Anthophoralarven skulde ligge i 2 — 3 

 brune Silkehinder; han bekræfter de tidligere Angivelser 

 om Æggets Størrelse og Farve, og hvorledes det ligger 

 og svømmer paa Honningen; han omtaler ligeledes sin 

 Forundring over at kunne færdes inde i denne Bisværm, 

 denne »Sky af Anthophorer, flere Fod tyk.« Hertil vil 

 jeg i det følgende nærmere komme tilbage. 



Dette er hvad jeg i Litteraturen har fundet om A. 

 parietina. Det er kun spredte Træk af dets Biologi, 

 som kjendes, og tilmed ere Forfatterne ikke enige i 

 deres Angivelser; jeg tor maaske derfor haabe, at de 

 Oplysninger, som jeg i det Følgende kan føje til, ikke 

 ville være uden Interesse, om de end langtfra naa Fuld- 

 stændighed. Dog før jeg gaar over til mine egne bio- 



