88 
hurtigt op ad under stærke Svømmebevægelser med 
begge de to bageste Par Been, dog mest med Mellem- 
benene. Stigningen gaar lodret eller skraat op efter, 
og hvis Dyret er kraftigt og har faaet tilstrækkelig Fart, 
og saafremt det er i god, pudset Stand, vil det bryde 
Vandspeilet, hæve sig op over dette og snart staa ret 
ovenpaa i sine sex Skaale. Men har Retningen af 
Svømmebevægelsen ikke været lodret nok, men saaledes 
at Bugsiden eller Rygsiden danner en spids Vinkel med 
Vandspeilet, gjennembrydes Vandskorpen ikke, og Vand- 
løberen vil da søge at bryde denne ved at slaa Volter 
forefter, enten en heel Volte, hvis den er kommet til 
at ligge paa Bugen med Ryggen langs Vandskorpens 
Underside, eller en halv Volte, hvis Bugsiden ligger 
opad. Lykkes det den ikke at komme op, kan den i 
kort Tid svømme under Vandskorpen, men snart gjen- 
tages Forsøget eller Forsøgene med Volterne; dog 
lykkes de heller ikke nu, bliver den snart udmattet og 
synker til Bunds, og hvis den ikke efter kort Tids Hvile 
faar tilstrækkelig Kraft til at stige til Veirs og bryde 
Vandskorpen, vil den som oftest snart omkomme paa 
Bunden af Vandet. Jeg har anstillet disse Forsøg med 
Dyrene saavel i Fangenskab som i det Frie; men natur- 
ligvis har det været umuligt ved Forsøgene i det Frie 
at kunne følge Dyrene under deres forskjellige Bevæ- 
gelser, såa at jeg her nærmest kun har kunnet consta- 
tere Evnen hos Vandløbere til efter en foregaaende 
Dykning at kunne komme paa ret Kjøl igjen og fort- 
sætte den gamle Færden. 
Jeg maa her pege paa Betydningen af Silkebehaa- 
ringen hos Vandinsekterne i Almindelighed og Vand- 
løberne i Særdeleshed. Det er en bekjendt Sag, at 
mange Insekter, saasom blandt Billerne Familierne Par- 
nidæ og Heteroceridæ og tildeels ogsaa Vandkjærene, 
Hydrophilide, have en tæt og fin Børstebeklædning, 
