94 
ved den for at bringe den op til Luften. Den viste alt- 
saa saare liden Trang til at respirere atmosphærisk 
Luft, men rimeligvis er den ogsaa bleven trag og villie- 
løs af den lidte Medfart. 
Den i det Foregaaende givne Beskrivelse af Vand- 
løbernes Færd er hentet fra de fuldkomne Dyr, Imagines, 
men den gjælder i det Væsentlige ogsaa Larverne. Dog 
ere Larverne mindre kraftige end Imagines, og de lade 
sig lettere end disse slaa ned i Vandet, ligesom de ogsaa 
have langt vanskeligere ved atter at komme op over 
Vandspeilet og staa paa Benene. Larverne holde sig 
ogsaa langt mere til Vandbredderne og Vandplanterne, 
og lade sig lettere af Bevægelser i Vandet bringe til at 
søge Tilflugt paa det Tørre. Naar man ketser i Vandet 
og afsøger Bredder og Vandplanter med det Samme, 
vil man derfor som oftest, ialtfald om Forsommeren, 
ved Siden af faa Imagines faae Ketseren mere eller 
mindre fuld af Larver. Dog hvis Vandfladen er speil- 
blank og Veiret stille, kan man undertiden se større 
Strækninger ligesom strøede med Larver, og de kunne 
da findes samlede i tusindvis paa et ringe Areal. De 
svømme i det Hele taget længere Tid og bedre under 
Vandet end Imagines, og man seer dem ogsaa ofte 
svømme længe under Vandspeilet saavel paa Ryggen 
som paa Bugen; men op over dette kunne de kun 
vanskeligt reise sig, og naar de blive trætte, synke de 
udmattede i en opreist Stilling til Bunds, hvorfra de 
atter gjentagne Gange efter nogen Tids Hvile stige op- 
efter. At de ogsaa i det Frie jævnligt svømme under 
Vandet, slutter jeg deraf, at man ved at ketse paa aabne 
Steder i Vandet ikke sjeldent faar flere Larver i sin 
Ketser, end man har seet Dyr staa paa Overfladen. 
Komme de ned under Vandet og ikke faa Leilighed til 
atter at kravle op af dette paa Stilke og Blade, dø de 
ogsaa temmelig hurtigt, omend enkelte i Modsætning til 
