207 
sig. Saadanne »uvedkommende« Snyltere findes ogsaa i 
Gravehvepses Forraad, f. Ex. Bladlus med en Aphidius- 
Larvei. Ifølge Dufour skal Føden i Frankrig bestaa af et 
Dusin livlige gronne Larver, der rulles sammen og stables 
oven paa hverandre, efter at Ægget er lagt paa Bunden 
af Cellen. Ifølge Audouin skulle de tilhøre en Snude- 
bille, Phytonomus variabilis. Hoplomerus-Larven skal 
kun æde i 10—12 Dage, og spinder sig da ind. Saaledes 
ligger den tilsyneladende uforandret til langt hen paa 
Foraaret. | 
I en udlagt Artemisia-Stængel havde en Hoplomerus 
lævipes bygget i den ene Ende, en Osmia claviventris 
i den anden. Deres Reder vare kun adskilte ved et 
kort Stykke Marv. Osmia-Reden blev fuldstændig, men 
Hoplomerus’en opgav Naboskabet, da den havde bygget 
en eneste Celle. I en anden Stængel fandtes en Hoplomerus- 
Rede med 3 hele og en fjerde, aaben Celle. Denne sidste 
havde Trypoxylon Figulus taget i Besiddelse og havde 
selv bygget endnu to andre. Begge Hvepses Celler vare 
byggede i samme Sommer. Fra saadanne »sammen- 
byggede« Reder stammer tildels de fejle Anskuelser om 
flere Gravehvepses Snylteliv, som f. Ex. om Pemphredon- 
Arter hos Trypoxylon. 
I en Rede med kun én Celle fandt jeg denne øde- 
lagt, Skillevæggen gjennemgnavet med et rundt Hul og 
udenfor en stor Tachinapuppe, der maa have været Skyld 
i Forstyrrelsen. Disse Snyltefluer optræde ogsaa i Grave- 
hvepsereder i Stængler; jeg betragter dem i saadanne 
mere som en Slags Rovsnyltere end som ægte Snyltere, 
da de gaa ind gjennem hele Reden og ødelægge alle 
Larver og derefter gaa tilbage til Udgangen for at 
forpuppe sig. 
Af Snyltere hos Hoplomerus lævipes har jeg endnu 
kun udklækket én, nemlig Plectocryptus curvus 
(Gr.), hvoraf de fleste vare Hanner (= rufipesGr.). Paa 
