287 
paafaldende ligner de tykkere Steder af Bælgen, hvor 
Frøene ligge. 
Asphondylia'en har saaledes to Generationer om 
Aaret, og hver af disse har sin ejendommelige Galle, der 
i Overensstemmelse med Aarstiden, dannes i hver sit 
Planteorgan. 
Knopgallen er grøn og ligner i det hele en stor 
‘ Knop. Den findes kun i de øvre Bladhjorner paa fjor- 
gamle Grene. Ved at følge dens Udvikling i flere Aar 
har jeg set, at det er en omdannet Blomsterknop. 
(Den svarer derfor morfologisk ikke til de »Knopgaller« 
[Knospengallen], som Cynipiderne danne paa Egen, thi 
disse opstaa af en ægte, vegetativ Knop). Det er Bægeret, 
der danner Knopgallen, medens Kron-, Støv- og Frugt- 
Bladene i det indre forsvinde, d. v. s. ikke komme til 
Udvikling paa Grund af Galmyglarvens Virksomhed, der 
falder paa den Tid af Foraaret, da Knopperne begynde 
at voxe. Bægeret kommer slet ikke til at aabne sig, 
men i Reglen kan man udvendig se den Fure, hvorefter 
det vilde spalte sig. Naar Gyvelblomsterne ere ved at 
bryde, sidst i Maj, ere Knopgallerne færdige med deres 
Udvikling og indeholde allerede Pupper af Galmyggen. 
Disse hvile kun faa Dage, og derfor kommer Foraars- 
generationen allerede frem omkring den Iste Juni, 
netop i Gyvelens bedste Blomstringstid. Puppen bryder 
sig en Udgang foroven paa Siden af Knopgallen, og den 
bortflyvende Galmyg efterlader Puppehylstret siddende 
fast i den snevre Aabning. Kort efter visner Gallen og 
bliver sort. Det er ikke lykkedes mig at se, hvorledes 
Puppen bærer sig ad med at bryde Hul i Gallens Væg. 
I Løbet af nogle Dage aflægge Hunnerne af denne Gene- 
ration deres Æg i Blomsternes Bund, i Grunden 
af Frugtknuden. Det foregaar først efter Blomsternes 
Bestøvning (ved Honningbien), hvorved »Kjølen« trykkes 
