EMLÉKBESZÉD NYIIIV ISTVÁN RT. PELIiTT. 21 



Ezen elméletekkel kívántam föleleveníteni, tisztelt gyülekezet! 

 egy férfiúnak emlékezetét, ki míg élt, a' tudományoknak csüggedhetlen 

 kedvelője és mívelője volt; ki életpályájának minden oroméit, minden 

 élvezeteit a" tudományokban kereste és találta 's ki mint fáradliatlan ta- 

 nító és jeles író a' honra is jóltevőleg hatott. Ezen férfiú Nyiry István, 

 míg élt, a' sáros-pataki főiskola' egyik érdemtcljes tanitőja 's academi- 

 ánknak is munkás tagja és dísze volt. Illy veszteség méltán bús érzet- 

 tel töltheti el kehiünket. Mert fölébred az elmultak' bús emlékezete , 

 feltűnnek képei tudományos egünk' elhunyt hőseinek, kik még nem rég 

 körünket ékesítek s academiánkra annyi fényt árasztanak , s kik közt 

 Nyiry is a' ritka elmebeli tehetségekkel felruházott férfiú méltó dicsek- 

 vésünk' tárgja \ala. 



Nyiry István Sáros-Patak' növendéke volt, azon iskolának, melly 

 sok tökéletlenségei mellett is, a' hazának több jeles férfiút adott. Aca- 

 deiniaí tanulmányit azon korban kezdé, midőn a' pataki iskolában Wolf 

 száraz és élet nélküli dogmatismusa uralkodott; midőn az emberi ész' 

 legszentebb jogai, a' gondolat' szabadsága 's a' szellem' teremtő ereje, 

 az üres formulismus' mereven bilincsei közt elnyomva valának, midőn 

 eszmék' élctteljes kifejtéséről a' mathematicai módszer' feszes alakja 's 

 az aristolelesi logica' mozdulatlan formulái mellett szó alig lehetett. Ide- 

 járult az, hogy a' pataki zárdai rendszerű iskolábani hosszú s csaknem 

 az egész ifjúi megbecsülhetetlen kort könyörületlenűl fölemésztett tanu- 

 lói pálya' akkori fő czélja, a' theologia volt, 's a' philosophia , melly 

 az emberi nem' boldogitására szállá mennyből földre , csak alárendelt 

 íanitniányiil tekintetett, 's így a' gondolat' mennyei országa zárva vala 

 a' tanulók' legnagyobb része előtt. 



Nyirynek szerencséje vala, hogy ezen hosszú iskolai pálya' szel- 

 lemgyilkoló hatása elől jókor elvonult. Mert az ifjúi kor' ragyogó éveit 

 vajmi hamar váltja fel a' nem várt komoly életkor , az elmetehetségek' 

 minden magasbnemű eszmék iránti fogékonyságát tompa közönbösség 

 váltja fel, a' testi és szellemi életet lelkesítő 's elevenítő phantasia ho- 

 mályba borúi, 's ha e' korba csak a' hasztalanul elpazarlott erők' s az 

 eredvény nélkül lefolyt szép évek' kínos emlékezetével lépsz , nem gaz- 

 dagítva az igaznak , szépnek és jónak alapeszméivel , akkor rád nézve 

 eltűntek örökre a' szellemi magasbrendü élvezetek, sőt kiapadtak a' szív' 



