26 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG TÖRTENETEI. 



lálos csendében csak az ég' fény világai virrasztottak, Nyiry a' szellemi 

 világ' élvezeteiben keresé 's találá gyönyörét, 's ablakát késő éjjel is 

 világítva találá, ki történetesen laka mellett ment el. 'S ezen fáradhat- 

 lan szorgalom tít mind végig kiséré. A' mathematicai tanulmányokon 

 kivül, különös vonzalmat érzett a' philosophiához, 's őt lelke' iránya az 

 empirismuson, melly magának Patakon állandó lakot láttatott ütni, fe- 

 lülemelé. 'S ezen irányt egész valója tolmácsolá. Azon spinozai lélek- 

 csend , melly arczvonásin elömlött , visztú'kre volt azon folytonos és 

 nyugodt lelki foglalkozásnak , melly őt a' külvilág' éldeletei iránt kü- 

 zönbössé tévé. Az ideális világ' magvai, némelly lelkekben mélyen rej- 

 teznek, 's ezek túlemelkedve a' földieken a' szellemi élet' kincseivel táp- 

 lálják magokat. Ezen szellemi irány, melly bennünket az örökkévaló- 

 val öszveköt, 's melly bennünket keskeny határok közé szorított lé- 

 nyünkön tiílragadván , halhatatlanság' reményével édesíti földi életünk' 

 szenvedéseit, legnemesb sugárzata a' léleknek. 'S ezen éggel rokon ér- 

 zelmek lelkesítek Nyiry' keblét is. Ő az ideális világ' megyéiben szere- 

 tett mulatni, 's nem ügyelvén a' külvilág' önző érdekeire, benső élete' 

 kincseiben találá boldogságát. Voltak kik ezt benne kárboztaták. Mert 

 hányan vannak, kik a' philosophiát csak abban tartják 's keresik, mi 

 érzékeiket illeti, 's mi az anyagi érdekek' körébe tartozik, 's leikök' 

 szegénységében nem képesek méltatni azon kapcsolatot, melly van a' 

 menny' sugara 's a' föld' göröngye között; hogy amaz már természeté- 

 nél fogva, túl kíván emelkedni az anyagi korlátokon, hogyannak leg- 

 nemesb iránya 's legméltányosb foglalkozása, azon fenséges dolgok, 

 mellyek ha ránk nézve, földi pályánkon áthathatatlan homálylyal fed- 

 vék is , de azért nem kevésbbé méltó tárgyai lelki életünk' legmegszo- 

 rítottabb törekvéseinek. 



Németország, mit hálával kell megismernünk, ránk nézve elei- 

 től fogva a' tudományok' forrása vala. Kinek a' körülmények kedve- 

 zének, ide sietett lelke' bővebb kiképzésére. Fájlalni csak azt lehet, 

 hogy a' kiutazok' vég czélja nagyrészt mindig theologia volt, más tudo- 

 mányok' elhanyaglásával. Csak a' philosophia' sugári hatottak be bő- 

 vebb sikerrel honunkba, 's találának kedvező fogadtatást. Nyirynek azt 

 sem engedé meg a' sors, hogy ezen honfíainkra nézve utolsó eszközében 

 részesülhessen a' lelki kiképződésnek. Ő önmagára 's ön lelki tehetsé- 



