EMIíÉKBÜSZÉD NYIRY ISTVÁK RT. FELETT. 27 



geire vala szorítva. Vágyva vágyott (> a' philosopliia' új korszakának 

 liüseivel közelebbről megismerkedni, s itt először is a" halhatatlan 

 Kant Immánuel igényié megszorított figyelmét. Phiiosophiai illó' készü- 

 let 's útmutató nélkül nem csekély feladat vala, a' tiszta ész' eriticájá- 

 nak mélységeibe ereszkedni 's azokból józan eredményeket fejteni ki; 

 de mint maga mondogatá, órákig ülve feszült figyelemmel egyes lapok 

 felett, szerencsés vala a' nagy philosophus' eszméinek felfogásában. 



A' eritica philosophia' teremtőjének nagy befolyása volt Nyiry' 

 •'gesz életére, eszméinek későbbi kifejlésére 's philosophiájára, mint 

 munkái is bizonyítják. Ha szinte a' königsbergi bölcs az újabb néze- 

 lődő iskola' tanai által, valóban le volna is, ínint mondatik, győzve, 

 de critieai fejtegetései , mellyek által az emberi ész' magasságát kivít- 

 ta , 's a' szabad hit' minden speculatiótól független fenségét , az erény' 

 minden anyagi érdekeken túlemelkedő általános becsét, az emberi ren- 

 deltetés' lényegét 's magas jellemét megmutatta, minden magasb ihle- 

 tésű lelket nemes kevélységgel képesek eltölteni , 's mennyet idézni elő 

 a' kebelben, melly mellett a' múlékony világ' minden édeskeserú él- 

 vezetei háttérbe vonulnak. 'S ezen tanok, rokon öszhangzásban azon 

 vallási elemmel, melly Nyiry' jellemvonásához tartozik, alapját vetek 

 meg azon benső dús életnek, melly őt életpályáján a' büleseség' örö- 

 meiben olly gazdagon részelteté. 



Fiehte' nagyszerű de egyoldalú eszméinek, mellyekben a' min- 

 denség az öntudat alá vettetik, 's mellyek szerint a' külső érzéki világ 

 csak az emberben levő ideális szabadság' viszfénye, 's mint illyen, en- 

 nek határzó erejétől függ, ugy látszik, Nyiry nem igen hódolt; de annál 

 nagyobb 's bensőbb vonzalmat érzett, folytatott tanulmányi által Schel- 

 ling iránt, ki a' megehíző phiiosophiai rendszereken túlemelkedve, az 

 eddig egymástól elválasztott szellemit és anyagit (idealét és reálét) 

 az általányban cgyesité , 's a' mindenség' öszves életét , egészségében 

 fogta fel. Ezen fenséges tan, melly szerint az igazság nem Kant' dua- 

 lismusában, nem Fiehte' idealismusában , hanem az erő és anyag', a' 

 tárgy és alany' ugyanazonságában rejlik; melly szerint az egész előttünk 

 kifejlett világ, az ideale és reale' örök szövetségéből, az általányból 

 ered, 'saz, mi érzékeink alá esik, csak egyik oldala a' léteinek , csak 

 kinyomása az erőnek, a' létei' ideális oldalának; melly szerint erő és 



4* 



