jEr-r5,\TÉ.s a' m. t. t. munkálkodásairól m. dccc. xLiv-nnN. G3 



inegliatúroK(> RIagi/ar Szófáii nfUtütawá a ki»zons«'g' kezébe. — 'S ennyit 

 a' nyelv' dolgában 



II. T II d » m á II y o s in u n k á I at o k. A' fiyehliidomáinj' oszJúlyá- 

 hnz tai(oZ(ílag, Döbrc.ntei Gáltor nyelv- 's irodalom-torténeli értekezés- 

 ben Vcrbiíczy' magj'ar lorditásai liasonlíti) bírálatát terjesztette elő, 's 

 kimutatván, mint szüvüdtitt be nemzeti életünkbe a' latin fonal, s mint 

 lón liogy a' magyar szónok Verbőczy deákul rendszerezte a' magyar tör- 

 vényt: a' fordíttatás' fo okául a' magyar nyelvnek Erdélyben 1556-ban 

 törvény' nyelvévé lettét állítá ; s mint részletes vizsgálata' eredményét 

 Veres Balázs' elsőségét tünteté ki fordítií utódjai felett. 



A' philosophiai osztály' köréhez tartozólag Gyónj Sándor a' néj)- 

 nevelésről értekezvén, ennek egyik legbatliatósb cszkOzei'íl a' tudomá- 

 nyok' terjesztését és alkalmazását mutngatá. Nem az iskolák' szaporí- 

 tása, liaiiem jó tanítók' készítése, nem a' tudományok' né|)szenísílése, 

 inelly mindig a' tudományok' elaljasítására vezet, lianem először is az 

 irodalom' kifejtése, majd a' tudományok' alkalmazása, s a' közlekedés' 

 könnyítése fő eszközei a' vabl kímívelődés' terjedésének , tehát az iga- 

 zi népnevelésnek. — Beely Fidél az élet és iskola' egymást gyakran eltörló, 

 majd ismét kiegészítő határait fejtegette, 's a' keltőnek miképoni kie- 

 gyenlítését tárgyalta. — iVIás alkalommal ugyan Gijőry Sándor , az em- 

 beriség' eszményi kifejlődéséről értekezvén, a' eritica 's az általános 

 philosophiát vette bírálat alá. — Szilasy János a' philosopbiában folyton 

 tartó küzdelmet festé, 's abban tájékozást kisértett meg. 



A' történetiben: Kállay Ferencz a' finn-magyar kérdést vévé vizs- 

 gálat alá, tekintettel De Gérando' legújabb munkájára, 's kimutatá: 

 mennyire nincsenek még az acták befejezve, hogy ítéletet lehessen hoz- 

 ni: az eddigi adatok után azonban a' finn rokonság felé hajlik. — Jerney 

 János a' magyarországi izmaelitákról, a' források' nyomain, bőven érte- 

 kezvén, azokat a' volgai bulgárok' utódainak s magyar nyelvű népnek 

 ügyekezett bemutatni. — Ugyanő a' mongol hadvezérnek IV. Béla ki- 

 rályunkhoz irt levelét közluttc 's abból a' külföld' azon megrögzött hi- 

 tét czáfolgatta, mintha a' kunok' nyelve nem magyar, hanem tatárféle 

 's már kiholt nyelv volna. — B. Uammer-Purgstall József a' pécsi szé- 

 kesegyház' török és arab felírásait magyarázván, azokból egy török fő- 

 tanodának ama' korban Pécsett léteztét véle következtethetni. — Ugyanő 



