100 a' magyar tud. táhsaság' történetei. 



Tridrik császárhoz: „De pacanda Itália." Alkuimat erre a' császár' 

 Olaszországba jütte adott, mikor a' nevezetesebb városok őt nagj' fény- 

 nyel fogadván, püspökök, tanácsbeliek, tudósok ékes beszédekkel üd- 

 vözlék 's a' háborgások' eloltására és békeszerzésre kérték, Imzdlták. 

 Általadatott-e a' veis a' császárnak, vagy elmondotta-e azt Janus előt- 

 te, nem tudni; de az utóbbit ifjú kora' daczára is foltehetni, mert Ae- 

 neas Sylvius III. Fridrik' történetében említi, liogy még gyermekek is 

 üdvözlütték a' császárt, nevezetesen Sforza berezeg' kilencz éves fia. 

 Janus a' görög és romai nyelvben olly előmenetelt tett Olaszországban 

 mulatása alatt, hogy tanítója Guarino' mondata szerint, midőn Lalium' 

 nyelvén szólott, romainak, midőn görögül, atlienaei születésiínek gondol- 

 tatnék. Itt és ez időben írt epigrammáin 's egyéb rövid versezetein kí- 

 vül, mellyek közt több elégia van, egy költeménye is készült a' sze- 

 lek' versengéséről (Eranenios) 's hihetőleg azt is, melly Gonzaga Lajos, 

 niantuai herczeghez van czímezve, akkor irá. Ugyanez időben fordít- 

 iiatta a' maga' jőltevőjének , Jakab Antal Marcellnek, olasz nyelvű ele- 

 giáit latínra. E' munkája azonban elveszett, hacsak Velenczében vala- 

 hol elrejtve nem lappong. Fordította továbbá Plutarch' némelly mun- 

 káit prosában. Végre a' Guarino és Marcell' dicséreleit Irta, legneveze- 

 tesebb műveit, de ezeken a' végsimitást haza érkezte után tette meg. 

 E' két költemény nemcsak terjedelmes tudományát 's régiségbeni jár- 

 tasságát tanúsítja, hanem szeretete 's hálája' szép érzelmeit is tanítói 

 "s jőltevői iránt. Epigrammáiban pedig sok élénkség és tűz van , 's a' 

 legtöbbekből azt látjuk, hogy a' heves és (Strozza Vespasian' bizonyí- 

 tása szerint) igen szép ifjú az olasz nap által még nagyobb lángolásba 

 hozatva, határtalan tisztelője volt a' szép nemnek. A' nálunk is isme- 

 retes Galeotto, ki Janusnak még Olaszországban ismerőse, barátja s a' 

 verselésben oktatója volt, bizonyítja, hogy haza térvén Cesinge, nagy- 

 bátyjával, Vitéz Jánossal, együtt a' király' udvarában élt, miből gon- 

 dolhatni, hogy alkalma volt a' budai academia' felállításában a' király' 

 szándékát segélni. 



Lajos király, Pécsett és Zsigmond Budán állítottak ugyan felsőbb 

 iskolákat; de azok Ichanyatlának , legalább nem terjeszkedtek ki min- 

 den tudományra. Dénes érsek es Janus arra buzdíták a' királyt, hogy 

 egy iskolai egyetemet alkosson, rá szokás szerint pápai engedelmet 



