a' TliLEtlEK.' TUDOMÁNYOS HAtAsA. 103 



rejdeliíiek' számára, mint kelljen magukat viselniük kon és magánvi- 

 szonyaikban. Az ii(í koiálKtz kéjiest jól tudja magát kifejezni, gyak- 

 ran szabatos és szép rövidséggel 's mind a' mellett, hogy latínból for- 

 dít, szorgalmasan kcn'íli a' latin szavakat 's úgy tekintlietni ot mint a 

 tiszta magyarságbani littOrők' egyikét. Nevezetes e' könyvben az igék' 

 ügy nevezett ikes faja' szabályainak szoros megtartása annyira, bogy 

 a' 138 negyedrétű lapon seliol sem vettem észre ez elleni vétségét. 



Nem lesz érdektelen a' szerző' magyarságának bizonyítványául 

 egykét helyet kozleni. Mindjárt a' könyv' első lapján ez áll : „Az em- 

 bernek természeti ha jó, az embert igazgatni, ha rósz, az embertől igaz- 

 gattatni kell, kiváltképen attiíl, az ki másoknak igazgatására elől-téte- 

 tett. Nem jó Királyok azok, az kik csak az ő alatta valóknak Kirá- 

 lyi, és nem magoké. Az első, az ki magát az királynak alája veti, 

 maga légyen az Király: taniillya meg annakokáért a' maga igazgatását, 

 minekelőtte gyakorlaná az alatta valóknak igazgatását. Mert az maga 

 igazgatása' fundamentuma az alatta valóknak igazgatásának. Az maga 

 igazgatása az a' közönséges óra, mellyhez kellessék az alatta-valóknak 

 igazgatását szabni." A' negyedik lapon: „A' Király az Királyi neve- 

 zetre valoságossan akkor méltó, mikor az ő Királj'i-székiben ül az áll- 

 hatatosság, és selyem köntösében gerjedez az Jóság, Királyi koronájá- 

 ban fénylik az Bölcsesség, az szivében él az Kegyelmesség, fegyveré- 

 ben öltözik-fel az erősség, az kezében az adakozás nyílik, ki, az sze- 

 mében az Emberség virágzik, győzedelmében penig az Istennec ditsős- 

 sége győzedelmeskedik." Vannak a' könyvben sok velős rövidséggel 

 adott mondatok, például; „Az ditsősségre legegyenesebb üt, ha ollyan 

 lészesz a' mineműnek kévánsz, hogy tartassál. — A' kinek több szabad 

 mintsem illik, több tetszik mintsem szabad. — A' tanácsban tekenős bé- 

 ka a' véghez vitelben sas légy. — Az tudomány a' közönséges emberben 

 ezüst, a' nemesekben arany, a' fejedelmekben drága gyöngy. — Az or- 

 szág hajó, mellynek kormánya a' kenyér. — A' ki a' víznek fenekét, 

 nem láttya, ne mennyen azon által. — A' kinek tehetsége nincs ügy 

 a' mint akarja ügy akarjon, a' mint tehetsége vagyon; szabja lábához 

 a' lépést. — Gyalázatos a' fejedelemnek a' sok halálos büntetés, mint 

 szintén gyalázatos az orvosnak a' sok halott. — Nem jó az, a' ki n)ég 

 a' gonosznak is iiem rósz. — A' ki jelenlétedben tülled fél, távol léted- 



