ÉLETRAJZI TOI,üALÉK AZ ELHUNYT TAOOKRÓL. 157 



liol a' gyninasiumi os/.talyokat végczto, Zimányi' vezérlete alatt a' classint literalurát 

 iiiiír akkor mci^kedvelvén , és a' philosoiiliiát , iiielly kariján akkor Dugonics , Mitter- 

 [laclier, C'ornides, Sciu'inwiesner és nevelője Koppi jeleskedtek. Törvényt ismét Kas- 

 sán liailgatott, 's ennek végeztével gróf Szláray Mihály szabolcsi főispánt az 1790-ki 

 Inidai országgyűlésre kisérte , mellyel gyakorlati élete kezdődött. Eleinte hivatalko- 

 dásra szánván magát, Fiuinéhen tiszt, fogalmazóképen szolgált is , de nem találván 

 tel magát e' körijén, azt elhagyta, Olaszországot beutazta; 179.)-ben a' szabolcsi fel" 

 kelő seregnél mint kapitány szolgált , 1802. Sáros, 1805 és 1807. Zemplény, 1811 és 

 1825. Szabolcs vmegyékot képviselte az or.^zág' gyűlésein; politicai pályája mellett is 

 folyvást barátkozván a' tudományokkal és tudósokkal, kik közöl leginkább Kazin- 

 czyval és Döbrenteivel volt összefűzve. Midőn a' m. tudós társaság' alapítói 1830- 

 ban igazgatóságot neveztek, őt abba felvették, az academia pedig, mindjárt első 

 nagy gyűlésében, 1831. febr. 15. választotta tiszt, tagúi, melly állásában folyvást 

 nagy részt vett annak gyűléseiben. Számos, sok folyóiratban elszórt versein, tudo- 

 mányos és politicai czikkelyein 's az acad. Evkönyvekben megjelent beszédein kivűi, 

 hirjuk tőle ezeket: 1. Búrtfai Levelek- S. Patak, 1818. 2. Bitel czúnü munka' tagla- 

 lutja- Kassa, 1830. 3. Hazánk' egyik igen jeles füispAiijiiiiak ?ix)ilv(vi tett politikai 

 hitvallása, gr. D. J. jegyzékeivel bővítve kiadta Fekete István. Buda, 1843. A' 

 Felsű-Magyarorsxági Minerva' alapításában fő része neki volt. A' halál fájdalmas 

 betegség után ragadta őt ki közölünk, május' 1. 18-13. 



B. LAKOS JÁNOS, 



tiszteleti tag. 



Született 1776. aprilisben. Ajkán, Veszprém vármegyében, hol atyja Ádám 

 evang. prédikátor és Zala megyei esperes volt. Iskoláit születése' helyén kezdte, 

 a' pozsonyi és sopronyi evang. gymnasiumokban folytatta ; honnan 1793-ban mint ca- 

 det lépett az akkori Jellachich nevű gyalog ezredbe, honnan áttétetvén tisztté, 1809. 

 a' főtábornoki karhoz kapitánynyá neveztetett, 's c/. idő óta hadi tudománya, és vi- 

 tézsége' számos és fényes tetteiért nem csak rendekkel 's magyar bárósággal lőn ki- 

 tüntetve, hanem a' hadi kar' főbb fokain át egész a' gcnerálságig fölemelkedett. La- 

 kos, ifjúságában a' soproni magyar társaság' tagja. Kis' és Kazinczy' barátja, nem 

 szűnt meg Olasz- és Francziaországban, a' hadi zajtól nem üres óráiban is néha ma- 

 gyarul dolgozgatni; Versei' 's Nápolyi Levelei' egy részök csakugyan ott készült. Né- 

 met nyelven írt hadtörténeti , 's magyar folyóirásokban elszórt czikkelyein kívül tőle 

 van: Vándor szünórái , első kötet. Pest, 1839., mellynek második kötete kéziratban 

 maradt. A' m. t. társaság 1832. mart. 10. óta számította tiszt, tagjai közé: 's e' vi- 

 szonyában főleg a' hadtudományi munkálatok körül hű részt vett. Munkás életét, 

 mint eszéki várparancsnok 1843. június' 23. rekesztette be. 



■20* 



