26 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 



észjcUeincvel, és hogy úgy szóljak, vérével egybehangzóknak nem ta- 

 lálta. Illy okoktól vezéreltetve, kísérletet tettünk, az ázsiai életirá- 

 nyü, tartalmas, jobbadán gyakorlati elmélettel, eszmékkel, és mindig 

 csak eszmékkel nem ábrándozó, de más oldalról csak valljuk meg, kis- 

 sé töredékes, rendszertelen, bizarr philosophiának , az európai tudo- 

 mányos, szilárd, és szabatos mély értelmű, és irányú, de itt is valljuk 

 meg, nagyon rendszerkóros, és iskolaiságokkal dús philosopiiiávali vi- 

 szonegyesítésére : úgy találva, hogy e' két testvér közól mindegyiknek 

 saját hibái, túlságai , és ingatagságai vannak ugyan, de vannak félreis- 

 merhctlen jelességei is ; melly ellenkezetek , 's túlságok között fölemel- 

 kedve , a' nélkül hogy Plotin' díjára jussunk, lehet ezeket mégis egye- 

 sítni, az áldott harmonismus' segélyével. Továbbá, azt is tapasztalva, 

 hogy magyarjaink, mint keleti nép, az általános, egyetemes, előleges 

 és tiszta eszmékre mit sem adnak ; nem is hagyják magokat egykönnyen 

 a* műszavak', rendszer', és iskolai tudoniánj'osság' kalitkáiba záratni, 

 mik nélkül azonban alaposan philosopbálni alig lehet; nem hagyják te- 

 hát magokat az életgyakorlaltól elüttetni, a' mi keleti, és igen jó elem 

 bennök; minket még egy másik eszme is ragadott meg, melly nem más, 

 mint a' cosmopoliticai elemnek a' nemzetiségi elemmel párosítása; jele- 

 sen az egyetemes vagy világphilosophiának a' magyar nemzetiségbe beol- 

 tása: melly gondolat képtelennek látszott, és látszhatik is sokak előtt, 

 kik kivált a' német philosophia' tiszta eszményiségébe elmerültek ; de 

 hogy minekünk fontos okaink voltak, és vannak ezt cselekedni, kitet- 

 szik e' következőkből. Mi ezen fő elvből indulva ki, hogy a' philoso- 

 phia' fő és örök iránya , az egyéni és társas élet' szépítése , csodálva 

 szemléltük azon sikerhiányt, melly sok nagy nevű bölcsek' szíves mun- 

 kája után mutatkozék , elannyira hogy némelly értetlenektől, maga az 

 élettudomány fölöslegesnek, nélkülezhetőnek, és a' positív vallások ál- 

 tal kipótolhatónak állítatnék, sőt némellyektől még e' fölött károsnak is 

 Ítéltetnék. Utóbb a' philosophiák' sikeretlenségének legfőbb okát abban 

 találtuk rejleni, hogy a' philosophok' nagy része épen olly hibába esett, 

 mint azok, kik egyetemes nyelv' föltalálásán idejöket elpazarolva, és 

 erejüket megtörve, saját nemzeti nyel vök' míveléscre mi gondot sem for- 

 dítottak; holott tudjuk, hogy az lígy nevezett philosophusi nyelv, ha 

 fültaláltatnék is , soha a' nemzeti nyelvek' hiányát nagy általánossága 



